183 



l)ersoner visa, enlig-t hvacl förut framhållits, en med åldern 

 tilltagande håg för själfmord. Då åldersuppgifter och civil- 

 stånd icke finnas kombinerade med hvarandra för Danmark, 

 kunna vi icke säga hurudant förhållandet mellan gifte och 

 ogifte ställer sig under olika åldersklasser; dock synas de 

 siffror, som förekomma i tabellen XXV icke tala för att äk- 

 tenskapet där skulle utöfva något särdeles inflytande på 

 själfmordsfrekvensen. Måhända har alkoholbegäret, genom 

 långvarig vana och gammal häfd, så starkt inrotat sig i 

 detta land, att det förkväfver äktenskapets annorstädes märk- 

 bara välgörande inflytande. 



Själfmorden i Finland däremot öfverväga, som flere 

 gånger framhållits, bland de gifte och isynnerhet bland de 

 gifte männen. Skall väl detta tydas därhän, att de gifte 

 männen bland vårt lands hela befolkning i allmänhet hafva 

 svårare näringssorger än i andra nordiska länder, eller att 

 de ogifte hos oss äro mindre utsatta för de passioner, som 

 bland andra folk i så hög grad tvinga dem till själfmord? 

 I själfva värket är alkoholförbrukningen i vårt land, isyn- 

 nerhet bland landsbefolkningen, ganska ringa, och hvad 

 kvinkönet beträffar torde själfmord till följe af kärlekssor- 

 ger och hafvandeskap bland ogifta utan tvifvel hos oss kräfva 

 färre offer för själf mordet än t. ex. i Sverige. 



Ännu hafva vi, beträffande äktenskapets inflytande på 

 själfmorden att anföra en intressant iakttagelse af Legoyt. 

 Han erinrar om att äktenskapsfrekvensens aftagande, hvil- 

 ket i alla Europas länder är ett bedröfligt faktum, samman- 

 faller med den i de flesta länder iakttagna förökningen af 

 själfmorden. Hans iakttagelser, ehuru, märkvärdigt nog, ej 

 omfattande de senaste decennierna, då denna företeelse tro- 

 ligen allt vidare fortgått, böra därför här anföras. Yi hafva, 

 säger Legoyt, (Le suicide. Paris 1891), framhållit själf mor- 



