202 



likt och bekräftas genom de lag-a siffror bade landsbygden 

 och städerna här ofvan visa. 



A andra sidan äter, sa snart ett sådant ekonomiskt 

 välstånd varat någon tid, göra sig snart konkurrensens värk- 

 ningar gällande och själfmorden ökas pä nytt, såväl pä 

 grund af denna konkurrens, som af andra orsaker, t. ex. af 

 den njutningslystnad välståndet framkallar. Behofven stiga 

 med medlen att tillfredsställa dem, och sa visa sig snart 

 värkningarne af kampen för tillvaron och passionerna. Detta 

 synes ganska sannolikt framgå ur själf mordssiffrorna för 

 Sverige och Danmark, för att ej taga längre bort belägna 

 länder till exempel. Hos dem har det ekonomiska välstån- 

 det i vara dagar gått framåt i ännu högre grad än hos oss, 

 gynnade som de varit af rikligare naturprodukter och ett 

 mildare klimat; det oaktadt hafva själfmordssiffrorna hos 

 dem ej allenast hållit sig betydligt högre, än hos oss, utan 

 äfven stegrats ar för ar. Detta är sannolikt en följd af den 

 i högre grad, än hos oss, stegrade konkurrensen individerna 

 emellan, kombinerad med njutningslj-stnaden, hvilka faktorer 

 således i förening synas vara vida gynnsammare för själf- 

 mordens tillväxt, äu våra nödår. Emellertid framgå ur 

 dessa båda uyssnämda grundorsaker flertalet af de sedermera 

 vid själfmorden synbara, närmaste orsakerna, alkoholmiss- 

 bruk, sinnessjukdomar, syfilis, olycklig kärlek, ekonomiskt 

 obestånd, o. s. v. 



Om vi återgå till vårt eget land, hafva vi ännu att 

 erinra om några omständigheter beträffande landsortens och 

 städernas förhållande till själfmorden. Den första är, att 

 städerna hos oss äro i allmänhet taget så små, att flere af 

 dem, enligt senaste uppgifter 13 af hela antalet 37, ännu 

 ej ens hafva 2,000 personers befolkning, och således, enligt 

 nämda, internationella kongressens beslut, icke finge bland 



