226 



Alla statistiker äro ense om, att eu individs dagliga 

 sysselsättning måste ntöfva ett stort inflytande på själfmor- 

 deus förekomst, men oaktadt mycken uppmärksamhet i andra 

 länder ägnats detta förhållande, har man knappt kunnat 

 framvisa något särskildt yrke, som framför andra vore ut- 

 satt för själfmord eller mer än andra skyddadt för frästel- 

 sen därtill. Måhända beror detta till någon del på den 

 olika fördelningen af lefnadsyrken och social ställning i de 

 olika ländernas statistik, och på andra med dessa undersök- 

 ningar förknippade svårigheter, men säkert är att för upp- 

 fattningen af själfmordens frekvens och orsaker har yrkes- 

 statistiken ej kunnat tillvälla sig på långt när den betydelse 

 som t. ex. för hygienen, där undersökningar om de olika 

 yrkenas inflytande på hälsan bilda ett af de vigtigaste ka- 

 pitlen. 



Emellertid hafva af dessa undersökningar i andra län- 

 der framgått några omständigheter, som det kan vara skäl 

 att framhålla. Så har man funnit, att jordbrukarens lugna 

 och regelbundna lif, till en stor del ute i det fria, i hög 

 grad skyddar honom för frästelsen att bära hand på sig 

 själf. Denna iakttagelse har isynnerhet gjorts i länder med 

 förmånligt klimat, där jorden nästan utan undantag med en 

 god skörd lönar jordbrukarens jämförelsevis ringa möda. 

 Det kan därför vara skäl att se till, huruvida samma iakt- 

 tagelse kan göras hos oss och under ofvan uärada decennier, 

 då vi veta, att ett hårdt och kallt klimat ofta tillintetgjort 

 våra jordbrukares största ansträngningar. 



Likaledes har man i andra länder funnit, att hand- 

 lande, industri-idkare och handtvärkare vida oftare bära liand 

 på sig själfva, särdeles under tider af industriella och kom- 

 mersiella kriser, då föregående lyckliga konjunkturer lockat 



