233 



Främsta nppmärksaniheteii bland dessa siifror tilldraga 

 sig- Daturligtvis jordbrukarnes, såväl emedan denna klass 

 omfattar det största undersökningsmaterialet och därigenom 

 erbjuder garanti för de relativa siifrornas pålitlighet, som 

 äfveu af den anledning, att under decenniet 1861 — 70, som 

 förut ofta framhållits, mträifade flere missväxtår, livilka 

 hårdt pröfvade jordbrukarnes motståndskraft. Själfraorden 

 för detta decennium befinnas också betydligt högre bland 

 jordbrukarne, än under det följande, hvilket synes gälla 

 hvardera könet. Här se vi ånj^o en bekräftelse därpå, att 

 bland själfmordsorsakerna icke utan skäl af oss anförts miss- 

 växt och hungersnöd, samt att dessa olyckor i märkbar mån 

 höja själfmordsfrekveusen bland jordbrukarne. 



Emellertid äro själfmordssiffrorna under dessa båda 

 decennier mycket lägre hos den jordbrukande klassen, än 

 bland de flesta andra yrken; till och med under tider af svårt 

 betryck för jordbruket i vårt nordliga klimat, se vi själf- 

 mordeu vara omkring tre gånger allmännare bland industri- 

 idkare än bland jordbrukare, samt under det senare decen- 

 niet nära fem gånger oftare förekommande. 



I denna ringa böjelse för själfmord hos vår jordbru- 

 kande klass hafva vi utan tvifvel att söka orsaken till de 

 låga siifror själfmorden öfverhufvud hos oss uppvisa, äfven- 

 som en garanti för att, så länge denna ringa håg förefin- 

 nes, äfven vår låga själfm ordsfrekvens skall fortbestå. En 

 antydan om fortfarandet häraf och om förefintligheten af en 

 betydande stabilitet hos vårt folk, och särskildt dess jord- 

 bruksklass, ligger i den omständigheten, att jordbrukarne 

 representera en så betydande del af vår befolkning, samt 

 att de relativa siifrorne för yrkesklassernas frekvens under 

 decenniet 1865—75 i ganska ringa mån förändrats. Isjälfva 

 värket återfinna vi under 1875 siffrorna för 1865 något så 



