238 



städerna, med hvilka de förbättrade kommunikationerna sätta 

 dem i allt mera intim förbindelse. 



I Preussen anstäldes 1882 en yrkescensur (Berufs Zäh- 

 lung) hvarvid sex hufvudgTupper autogos: jordbruk, industri 

 ocli liandtvärk, handel och kommunikation, daglönare och i 

 andras tjänst varande (Hausdienst), tjänstemän samt öfriga 

 yrken. Enligt denna censur, har Priming funnit själfmör- 

 dare: i första klassen 315, i andra 456, i tredje 754, i femte 

 832 pä en miljon; i Bayern respektive 153, 369, 465 och 

 454 pä en miljon. 



I Sachsen, det mest industri-idkande land i Tyskland, 

 räknades 1875 endast 71 själfmord pä en miljon jordbrukare, 

 men 342 bland samma antal kommersiella och industriella 

 tillsammans. 



Alla dessa, såväl de företrädesvis åkerbrukande, som 

 de öfvervägande industriella länderna, synas således likna 

 hvaraudra däruti, att jordbrukarue i betydligt mindre antal 

 begå själfmord, än de öfriga folkklasserna; i flere synes dock 

 de senare årens och årtiondenas tillväxt af själfmorden till 

 stor del berott på, att jordbrukarne i allt högre grad an- 

 taga stadsboernes lefnads- och åskådningssätt. 



Från de skandinaviska länderna har jag, ledsamt nog, 

 ej lyckats erhålla några användbara uppgifter om de olika 

 lefuadsyrkenas inflytande på själfmordsfi'ekvenseu. 



Ännu torde vara skäl, att egna någon uppmärksamhet 

 åt könens förhållande till hvarandra inom de olika jTkes- 

 klasserna. Som förut nämdt förhålla sig i allmänhet i vårt 

 land de manliga själfmördarne till de kviuliga som 4 : 1 på 

 landsbygden och som 5 eller 6 (t. o. m. 9) till 1 i städerna. 

 I öfverensstämmelse härmed finna vi 1861—70 omkring fyra 

 gånger flere mankön än kvinkön bland jordbrukarne, och 

 sammaledes äfven bland fattighjonen, hvilka mest tillhöra 



