266 



endast dem, Iivilka före själfmordet visat teckeu till siuues- 

 rubbning. 



I procent för hvardera könet särskildt, upptager såle- 

 des tab. XL VII för 1861—70 bland mankön nära 30 pro- 

 cent, bland kviukön 40,8 procent sinnesrubbade, och för 1871 

 — 80 bland mankön 20 procent ocli bland kviukön 42 pro- 

 cent. De relativa talen för sinnesrubbade mankön voro så- 

 ledes under 1871 — 80 endast tvä tredjedelar af antalet 1861 

 — 70, för kviukön märkas ingen sådan minskning. 



Det värkliga antalet sinnesrubbade själfmördare torde 

 dock med skäl kunna antagas vara ännu större, då man ta- 

 ger i betraktande de höga siifrorna, som augifva själfmor- 

 deu af okänd eller ouppgifven anledning; bland dem hafva 

 sannolikt Here skett under inflytande af sinnesrubbning. 



Alkoholmissbruk har uppgifvits som orsak till, eller 

 medvärkande vid själfmord i 15 procent bland de manliga 

 själfmördarne för 1861 — 70 och i 4 procent bland de kvin- 

 liga, och i 12 procent för 1871 — 80. Emellertid torde ej 

 häller dessa siifror återgifva spritdryckernas värkliga infly- 

 tande på själfmordeu i vårt land, då en del fall af sinnes- 

 rubbning t. ex. utan tvifvel bero på alkoholmissbruk, likaså 

 en betydlig del af de okända fallen, samt af de under andra 

 rubriker upptagna; flere begångna brott hafva väl i större 

 eller mindre grad haft bränvinet till orsak, likaså eu del 

 ekonomiska motgångar eller olyckliga äktenskap. 



Bland de sjukdomar, som i omkring 5 procent af hela 

 antalet varit orsak till själfmord, omnämna obduktionsproto- 

 kollen kräfta, fallandesot, incarcererade bråk, obotliga lung- 

 sjukdomar, lupus, sj^filis, m. fl. 



Under skild rubrik upptager tabellen feberdelirier vid 

 akuta sjukdomar, mest tyfus och koppor, hvilka i 40 fall 

 drefvo de sjuke till själfmord under decenniet 1861—70, och 



