273 



finna vi, att själf mordsfrekvensen temligen konstant aftagit 

 i alla de nordiska länderna, sedan husbeliofsbränningens al- 

 skaffande minskat brännvinstillgången. Likaså hafva vi sett 

 att i Finland missväxtår ökat själf m ordens uppträdande. 



Vända vi oss till andra länder, synas dessas själfmord 

 vara en produkt af så många samvärkande faktorer, att 

 vid första påseendet knappt några allmänt giltiga orsaker 

 kunna för dem framvisas. Likvist kan vid närmare skär- 

 skådande ej nekas, att sådana äfven där äro värksamma, 

 och delvis äfven nära beslägtade med dem vi i eget land på- 

 visat. Alkoholmissbruket är utan tvifvel en sådan själf- 

 mordsorsak, hvars inflj^tande af många författare erkänts 

 och framhållits. Beträffande åter agglomerationen i stora 

 städer och den bland alla större nationer mera märkbara 

 kampen för tillvaron, synes det nära liggande, att dessas 

 inflytande på själfmorden mycket väl kan jämföras med 

 missväxternas i vårt land. I hvardera fallet föreligger en 

 brist på subsistensmedel, hos oss framkallad af en hård na- 

 turs förminskning af födoämnena, i starkt befolkade länder 

 åter beroende på den oförutsedda tillväxten af de tärandes 

 antal. Botemedlet i det ena fallet, liksom i det andra sj^- 

 nes ligga i förökandet af dessa subsistensmedels mängd och 

 underlättandet af deras åtkomst. Låtom oss dock tillägga 

 att anvisandet och genomförandet af åtgärder, som värkli- 

 gen leda därhän, kan vara förenadt med m3"cket stora svå- 

 righeter, hvilka dock icke böra afskräcka alla nationers lag- 

 stiftare att taga dem under allvarlig ompröfning. 



Betraktar man de olyckor, som oftast framkalla själf- 

 mord, alkoholmissbruk, missväxtår, affärskriser, kampen för 

 tillvaron, agglomerationen, m. m., som ett oundvikligt ondt, 

 eller som yttringar af en naturlag, måste man äfven in- 

 rymma åt samma naturlag ett betydligt inflytande på själf- 



