284 



mensamt urhaf med småningom ökad vattenmängd, hvars 

 botten sannolikt redan tidigt var delad i flacka bassiner 

 och däremellan liggande domformiga höjningsgebit, hvilka 

 senare vid de förras fyllande med sediment af klastisk-kri- 

 stallinisk beskaffenhet mer och mer uppressades. Härigenom 

 förklaras den varierande mägtigheten af gneis-skifî'erserien 

 i Helsingforstrakten på olika ställen. Den största mägtig- 

 heten visar NO-bassinen, en mägtighet, som dock, med från- 

 räknande af de bland de egentliga sedimentära skiffrarna 

 Inlagrade eruptiva, ej kan uppskattas högre än till 4 å 500' 

 eller till omkr. Vg tlel af Langesundsfjordens siluriska sedi- 

 ment-serie, hvilket ung. motsvarar den proportion, hvari de 

 tvänne bassinerna i afs. på arealen stå till hvarandra. 



Äfven i afseende på materialet af lagerserien visar sig 

 den analogi mellan silur- och primitivformationen, att deu 

 kambr. sandstenen (resp. „sparagmiten") i den förra mot- 

 svaras af glimmergneisen i den senare, den siluriska ler- 

 skiffern jämte kalkstenen och mergelskiffern af primitiv-ter- 

 rängens glimmerfelsitskiffer samt kalksten och hornblende- 

 skiffer, på grund hvaraf man äfven för Helsingforstrakteiis 

 gneis- eller laurentiska formation kan göra skilnad mellan 

 en äldre och yngre afdelning, så mycket mer som en jem- 

 förelse mellan denna trakt och andra delar af det sydfinska 

 gneisterritoriet (Kap. III i ofvannämnda afh.) visar, att en 

 dylik indelning ännu mera tydligt än i denna visar sig äfven 

 på andra orter t. ex. vid Nyslott, St. Michel, Lojo m. fl.; 

 och den jemförelse, jag i Kap. VI gjort mellan de finska 

 gneisgebiten och andra analoga primitivterräng i Europa, 

 visar, att detta kan betecknas såsom ett allmänt förhållande. 



Här kan ännu särskilt påpekas den hufvudskilnad mellan 

 det norska silurgebitet och Helsingforstraktens primitivgebit, 

 som visar sig i underlagets stabilitet i omkretsen af silur- 

 terrängen i jemförelse med den allmänna förstöringen af 

 detsamma i primitivgebitet, hvarigenom detta primitiva un- 

 derlag tydligen ger sig till känna såsom ett sådant eller så- 

 som den första stelnade jordskorpan. Men likasom det nor- 

 ska paleozoiska gebitet blott med afseende på de sedimen- 



