308 



gare af den Lyell-Darvin'ska teorin eller af åsigten om se- 

 dimentära konglomerater i primitivformationen kan betraktas 

 såsom ett sådant, lemnar den af H. Berghell (i Beskrifning 

 till Kartbladet N:o 33 p. 14, af Finlands geol. Undersök- 

 ning) anförda förekomsten af kvarzporfyr i form af lång- 

 sträckta ellipsoïdiska brottstycken (eller konkretioner) i en 

 diabasartad bergart, som af honom betecknas såsom „plagio- 

 klastisk skiffer", och tydligen är analog med den Tavast- 

 ländska basiska konglomeratskiffern. Denna eruptiva breccia 

 med afrundade brottstycken från Tuppila i Lappvesi bildar 

 en motsats till den af W. Ramsay från Högland (Beskr. 

 till kartbl. N:o 19 af F. G, U.) anförda „kvarzporfyrtuffen", 

 hvilken jag dock i enlighet med E. Hoffmann\s tidigare upp- 

 fattning anser vara en eruptiv-breccia, alldenstund den utom 

 andra i dagen förekommande bergartsfragmenter äfven inne- 

 håller sådana af diabas, hvilka endast kunnat upptagas 

 från djupet. 



Dessa gångbildningar med tvåfaldig eruptiv magma, 

 hvaraf den i mindre mängd uppträder såsom afrundade 

 brottstycken eller bollar i den andra, kunna betraktas såsom 

 modifikationer af de, af blandad acid och basisk magma be- 

 stående gångar, af hvilka den 7 klm. långa s. k. Brefven- 

 gången i Nerike*) lemnar ett karakteristiskt exempel; i 

 denna äro de tvänne magmorna åtskilda (differentierade), 

 den ena basiska vid salbanden, den acida i det inre af gån- 

 gen, samt med en indifferent syenitisk mellanmassa, således 

 ett förhållande analogt med det som de stora eruptivmas- 

 siven förete. De tvänne magmorna, den basiska lättflytande 

 och den tjockflytande acida magman, förhålla sig sålunda 

 såsom tvänne vätskor, t. ex. vatten och olja, af hvilka den 

 ena vid hastigare rörelse afskiljer sig såsom droppar i den 

 andra, men vid långsammare såsom sammanhängande skikt. 



*) K. Winge (Geol. Fören. Förh. N:o 172, p. 172) antager, enl. 

 min mening med fullt skäl, att de tvänne magmornas differentiation 

 skett icke såsom vanl. antages efter eruptionen, utan redan förefunnits 

 i eruptionshärden på djupet före densamma. 



