322 



och protogin-graniten vid Eno-kyrkoby*), i det man mellan 

 dem kan iakttaga en öfvergångsbildning, livarigenom den 

 makroskopiskt mer eller mindre tydligt klastiska eller sand- 

 stensartade kvarziten, som består af kvarzkorn omslutna af 

 talkliknande sericitlameller, utan någon skarp gräns öfvergår 

 i den sericithaltiga graniten. Under mikroskopet kan man 

 närmare studera det intressanta förhållandet mellan kvarziten 

 och graniten. Ett slipprof af öfvergångsbildningen visar en 

 oligoklasgrauit bestående af temligen stora fältspatsin divider, 

 hvilka äro nätlikt genomdragna af sericitådror, ett förhål- 

 lande likt det af delvis serpen tiniserad olivin; och det är 

 väl ej häller något tvifvel om, att här verkligen en sericiti- 

 cering af fältspaten egt rum motsvarande olivinens serpen- 

 tinisering. Likasom vid den senare sönderdelningsprocessen 

 jernmalm afskiljes, så har här vid muscovit- eller väl till en 

 del paragonit-hildümgen**) kiselsyra afskilts ; och denna finner 

 man i form af större och mindre afruudade korn i den seri- 

 ticerade fältspaten, omgifven af de hvita glimmerlamellerna, 

 så att härigenom en struktur uppkommer, ställvis liknande 

 den hos de ofvannämda primära huroniska och laurentiska 

 skiffrarna; och de mellan de förstörda fältspatsindividerna 

 afskilda större kvarzpartierna få likhet med kvarzutsöndrin- 

 garna i Taivalkoski konglomeratskiffern. Denna sericitise- 

 rade granit ter sig sålunda såsom en i första stadiet af 

 yngre primitiv skifferbildning varande oligoklas-granit, som 

 således kan sammanställas med den ofvannämda äldre gra- 

 nit-gneisen i Helsingforstrakten, och sannolikt utgjort en del 

 af den berggrund, på hvilken primitiv-skiffern i östra Fin- 

 land bildade sig. 



*) Se min beskrifning härom i Öfv. af Finlands geol. förhållan- 

 den p. 63. 1876. 



**) Det är i själfva verket högst sannolikt, att den talklik- 

 nande glimmern i den takoniska kvarzitskiffern till en stor del är 

 natronglimmer (paragonit), som makroskopiskt har en ännu större lik- 

 het med talk än kaliglimmern (muscovit). En kemisk undersökning af 

 detta förhållande vore högst önskvärd. 



