332 



förete samma stöchiometriska förhållanden som eruptivernas 

 mineralier {Brögger 1. c.)- Vi komma sålunda till följande 

 serie af magmatiska skikt eller ämnen i jordens inre, med 

 abstraherande från de mindre vigtiga, och börjande med de 

 specifikt lättare således uppifrån nedåt: kiselsyra eller kvars 

 (spec. v. = 2,5), Orthoklas, albit, andesin, anorthit, biotit, 

 hornblende-augit, olivin, pyrit-magnetit, jern (sp. v. = 7). 

 Vidare kan man antaga, att af dessa lagerformigt öfver 

 hvarandra liggande ämnen det första och det sista, det yt- 

 tersta SiOs-omhöljet och den innersta jernkärnan, äro de till 

 mängden öfvervägande, och medeltalet af deras spec, vigt 

 (orakr. 5) är ock nära lika med jordens spec, vigt i sin 

 helhet (5,5), hvarvid skilnaden beror på de tunga metalliska 

 ämnen, som icke äro upptagna i ofvannämnda serie. Af 

 dessa ämnen måste, såsom ock af flere geologer och geofy- 

 siker (Huntj Dana, Pfa/f, Thomson, Hansteen, Lamontm.û,) 

 antagits, större delen eller de innersta, under det starkaste 

 trycket varande metalliska och lättare kristalliserbara äm- 

 nena befinna sig i fast tillstånd. Blott det yttre silikat- 

 lagret och företrädesvis dess öfre acida, svårkristalliserbara 

 del kan antagas fortfarande vara i smältfiy tände tillstånd. 

 Hvad kiselsyran beträfi'ar, är den antagligen i vattenlösning 

 af högre temperatur fördelad i de vakua, som förefinnas i 

 själfva jordskorpan. I sådant tillstånd, lösta eller uppslam- 

 made i öfverhettadt vatten, har man ock att tänka sig de 

 sönderdelningsprodukter, hvilka tidtals kommit till utbrott i 

 likhet med smältflytande magmor eller slamvulkaniska äm- 

 nen. Hit höra sönderdelningsprodukterna af fältspat resp. 

 granit: muscovit-kvarz ; samt de af olivin resp. gabbro: ser- 

 pentin-jernmalm*). Beträff'ande särskildt serpentinen kan 

 nämnas, att äfven Dauhrée (Experimentalgeologie p. 425) 

 anser sannolikt, att den eruptiva serpentinen i Apenninerna, 



*) Denna och andra sönderdelningsprocesser af de vanliga sili- 

 katerna förklaras på ett tydligt och åskådligt sätt i enlighet med min 

 kristallo-kemiska teori och system för silikaterna (Acta Soc, Sc. Fenn. 

 T. XIX och Zeitschr. f. Krystallogr. Bd. XXIII. 1894). 



