Greifswald. 



Universitetet i Greifswald stiftades 1456 med -i fa- 

 kulteter. Staden utrymdes 1631 till svenskarne, som i 

 Westphaliska freden 1648 beköUo den jämte det öfriga 

 Yorpommern. Ar 1678 eröfrades staden af kurfursten 

 Fredrik Wilhelm I i Brandenburg, men återgafs till Sve- 

 rige 1679. Den intogs 1715 af danskarne, men återlemna- 

 des i freden 1720. 1815 kom staden att tillhöra Preussen. 



De svenskar, som studerade och aflade disputations- 

 prof i Greifswald, voro till största antalet hemma från 

 Sveriges sydhgare délai-. 



Förutom de finnar, hvilkas disputationer nedan an- 

 föras, ha vid universitetet i Greifswald, som åtminstone 

 sedan 1474 besöktes af finske studerande, äfven andre 

 våra landsmän förvärfvat sig lärdomsmeriter. Sålunda ha 

 derstädes till théologie doktorer promoverats år 1756 vid 

 akademins jubelfest professorn i fysik vid Abo universi- 

 tet, slutligen biskopen i Åbo, mag. Jakob Gadohn (| 1802) 

 och elocjventie lektorn i Borgå, sluthgen biskopen derstä- 

 des mag. Paul Krogius (-j- 1792) samt 1758 kyi'koherden 

 i Ulfsby mag. Michael Lebell (| 1786). — En person, som 

 sluthgen . i Finland 1721 — 1728 beklädde ett högt embête 

 och derunder verkade mycket gagnehgt till kyrkoskickets 

 i vårt land ordnande efter det upplösningstillstånd, hvari 

 det befann sig vid den stora ofredens slut, var biskopen 



