8 Lempäälä. 



oudoksiii; ehkä. arveltiin, olivat ennen olleet namiskuop- 

 pina. Eras työmieheni, joka asiii saarella Toutosessa, Hie- 

 taniemen kohdalla, sanol sielläkin tiiollaiseii kiiopan olevan. 

 Koska niio knopat o vat pitempiä ja syvempiä kiüii Euran 

 kalmistoissa, iiiin niitä tuskiu voi haiidoiksi liiiüla; ehkä 

 ovat jälkiä talviasunnoista, joita ennen muinoin käytettiin 

 melkein perunakiiopan kaltaisla. Sellaisia asimtoja sanotaau 

 vieläkln löytyvän pohjau perillä maassamme. Mainltsemista 

 ansaltsee että Hauralan kylä, jonka alaa Päiväuiemi on, ta- 

 rinan mukaan on „kyliä vanhin" *}. 



Seuraavana aamuna valitsln erään pienen maatuneen 

 hautarauuiou, Haiitaniemeltä tiiUessa toisen rauniolsta, tut- 

 kiakseni. Se oll hiukan soikea, 10 kyyn. pitkä, 8 leveä ja 

 tuskin kyynärän korkuinen. Kivet ladottiin kerroksittaln ke- 

 liän iilkopuolelle kunnes viimeinen kivikerros tuli käsille. 

 Tässä kuten enlmmästi sellaisissa haudoissa oll keskellä maa- 

 peräinen klvi, jonka ympäiille ja päälle, se kun tässä oll 

 matala, raunlo oll koottu. Raunion pliii oll tavan mukaan 

 merkltty yhdeukokolsllla kl^äUä, noln mlehen nostahnuksilla. 

 Vihdoln etslttlin vümelsen klvlkerroksen alta raunion pohja- 

 multa, sUmäkiven ja pllrlldvlen väültä^ järjestänsä. Sünä el 

 kultenkaan tavattu mltään merklttävää. ei hiiliä, eikä noita 

 poltettuja valkolsia luumuiaija, jotka sellaisissa haudoissa 

 ovat ainoat ruumiin jätteet. Pohjän tarkastettua läjättlln 

 raunio entiselleen. Syyttä näet el pidä maasta hävlttää tai 

 muodottomaksi tehdä tuollalsia mulstopatsalta, jotka kerto- 

 vat ohltsekulkijalle, että siinä palkassa haudattün Suomen 

 asukas, joka tieteelllsten tutklmusten mukaan eil noln 1,500 

 vuotta tätä ennen. Jos yksikln sellalnen mulnalsjäännös pai- 

 kastansa hävlää, nlin on Suomen historia kadottanut yhden 



*) vrt. Suomi II: 2. s. 144. Kuulin toisiuaau Kuokkalan ja La- 

 pinkulman vanhimtniksi asuntoi)aikoiksi keliuttavan. Tek. muist. 



