Lempäölö. 19 



jättänyt yliopiston mynttikabinettiin, olivat: 1 anglosaksilai- 

 neii, suuren Knuutiu aikuinen, 2 saksalaista, toinen Cöln'istä, 

 toiuen Fredrik Barbarossan ajouta ja 1 ruotsalainen Eerik 

 XTTT Pommerilaiseii hallituksen ajalta, — siis kaikki keski- 

 aikaisia ja vanhin ralia ijältään jo yhdeksättä sataa vuotta 

 vanha. Yhden Cölnistä kotoisiu ja samaan löytöön kuiüu- 

 vau saiii vielä Suomelan lierralta E. Bergius'eltä. Toiseu tä- 

 rnan laatnisen rahan hän mielukkaammin tahtoi pitää omassa 

 rahakokoelmassaan. 



Myöhempää laatua lienevät olleet nekin kupariset ja 

 liopeiset raliat, jotka sanottiin löydetyiksi Hennärin pellosta 

 sekä niiden keralla muita kapineita, niinkuin rautaisia avai- 

 mia, ratsustin y. m. Samalla pelloUa sanottiin ennen nähdyn 

 jäännöksiä rakenniiksesta *), mikä oli varustettu kuparisilla 

 portilla, joiden jyske suljettaissa kimliii Wesilahdelle asti. 



Niinkuin minuUe kerrottiin, oli Lempoisten sillan kum- 

 paisellakin puolella ennen oUut pattereita, joissa ruotsin ai- 

 kana oli vihollisia vastustettu. Niistä löydettiin myös päälle 

 40 vuotta takaperin sotakaluja, pajunetin kärkiä **), pyssyn- 

 lukon osia. tulirautoja ja miekankärkiä. — Eras pelto, likellä 

 olevalla Paskosaarella, kutsutaau Wallipelloksi. Sen kylän 

 puoUsesta kankaan syrjästä on soran joukosta löydetty pal- 

 jon polttamattomia ilimisten luita. — Pattereita löytyi hra 

 0. Kingelin'in antaman tiedon mukaan myös Sotavallan 

 mäellä. — MiUoin täällä oli sodittu, sitä ei osata tarkemmin 

 sanoa. — Lopuksi mainittakoon, että Äimälänkin kylässä 

 löytyy sotaisista tuhoista muistuttava paikka, joka tunnetaan 

 Wenäjän ojan nimellä. Tappelevain ja katuneitten veri oli 

 muka syönyt sen muuten lakeaan maahan! 



Kuljun (kartanon) kukkulalla näytti hra Palander meille 



*) vrt. Åbo tidn. 1791 n:o 21, 



**) Siksi kansa aina sanoo keihään kärkiäkin. 



