22 Wesüahti. 



Kiinteitä mumaisjäännöksiä epävarmoilta ajouta. 

 WesilaJiti. 



Tuhnun Yiiorta katsottuamine lähdimme keskellä Sä- 

 Jänselkää olevalle vähäiselle Siikosaarelle, jossa löj^tj^y 4 hä- 

 vitettyä hantarauniota *). Yksi oli saaren korkeimmalla vuo- 

 ren kiikkiüallaj uoiu 16 askelta poikittain ja keskellä sy- 

 vemiys, jonka rauniota liajottaissa kenties syntynyt väliseinä 

 jakaa hahteen osaan. Mimten ou tämä kiinteä muiuaisjääu- 

 uös nykyisessä miiodossaan enemmän keliän, kuin kummim 

 tapaineu. Tämä roukkio ei kuitenkaan oUut täydellisesti 

 purettii, sillä tässäkin, niiakuin useissa raimioissa, jotka näin, 

 näkyi jäänuöksiä nelikiümaisesta kivisillä seinillä varuste- 

 tiista pesästä **), joka kaiketi käytettiin arkkima tääutapai- 

 sessa haudassa. Sen rakentamiseeu oli näbtävästi laakaki- 

 viä käytetty. Kim ue ainakin osaksi olivat süit3Tieet alkii- 

 peräisestä asemastaan, ei olliit malidollista ottaa arkim ra- 

 kenmistapaa tarkkaan Imomioon. Olipa asia miten hyvänsä, 

 nun oli vielä kiimmiukiu mimtama laakakivi ikaankiiin hot- 

 telou katoksi asetettu. Havaittiiupa tässä röykkiössä hiileu 

 miirujakiii. mutta olivatko ne raimion ikäisiä. vai myöhem- 

 piä saarella käyneeu kiilo- t. kaskivalkean polttamia ja tuu- 

 leu täliän viskaamia, sitä en taitanut päättää. — Kaikki 

 muut rauniot olivat saaren läntisessä päässä sen viiorisella 

 kärjellä. Vielä laveampia hoiikeloja 1. koliija nekiu olivat. 

 s. 0. aivan hajalla ja maan tasalla. Näkyipä näissäkin kui- 

 tenkin kiviä toistensa päälle ladottuja ja johonkiihim järjes- 

 tykseen asetettuja. muodostaen pesän 1. arkim, niinkuin ar- 

 vattavasti paikalleen jätetystä vähästä osasta kivlä saatta- 

 nee todenmiikaisena pitää. 



*) vrt. Siiomi II: 2, s. 140, jossa sauotaan 2 „lapinrauniota" olevan 

 tällä saarella. 



**) vrt. „pesä", muodostettu ueljästä paadesta, lapinrauniossa 

 Aarressaaiella Keuruunselässä; Suomi 1847 s. 53. 



