24 WesilahfL 



lappalaisten tekemä, lienee myöskin pidettävä kummitnksena 

 kansalaisten aivoissa. Merkillisempää laatua on epäilemättä 

 se seikka, jonka oppaani kiimpua tutkiessamme kertoi, jos 

 häüeen saa liiottaa, etta siitä olisi löydetty vasar an tapainen 

 hivinen nuija, {= vasarakirveskö?). 



Ainoastaan kapea salmi eroittaa Mantereen kyiän Pel- 

 tosaaren Hoiiroisten kylään kuuluvasta Kepinsaaresta. Sieltä 

 on myös löydetty nmntamia sotakaliija, joista granatikuula 

 kumminkin on verraten liyvin myöliänaikiünen. Sain sen 

 käsiini Juho Kepin talossa, jossa sitä käytettiin kellon pai- 

 nona. Tässä ei siis saaren merkillisyys. — Melkeiu keskellä 

 saarta nähdääu matalalla mnltavallilla osaksi ympäröitty sy- 

 vemij^s, joka kutsutaan „lappalaisten kaivoksi", sillä kehän 

 keskellä on lähde. Näyttää ikäänkiiin vallit olisivat aina- 

 kin osaksi luomalla teîidyt. Tarn sanoo tällä saarella" suu- 

 ren sotaherrau asuueen. Siellä löydetty 3 kortt. pitkä ja 

 kaksiteräinen miekka on Iiukkunut. Toisessa paikassa saarta 

 Sauvalanselän rantapuolella, vastapäätä Eikalan kylää, näin 

 kiviroukkion samaa laatua, kuin ylläkerrotut liautarauuiot. 

 Sen vieressä oli täälläkin suuri neliskuimainen hanta *), si- 

 sältä varustettuna kiviseinällä. Eaunio ja hanta eivät ul- 

 komuodoltaau eroa Päiväniemellä löytjTistä, joista jo oli 

 puhetta. Sen kohdalla näkyy kansan silmissä sinikäs val- 

 kea usein lehottavan, (eivätkä vaatteet saarella tunlennu!). 

 Tässä Kepinsaaressakin oli näitä kiinteitä mninaisjäännöksiä 

 ennen useampia, vaikka ne nyt maanviljelyksen kautta ovat 

 hävitetyiksi tulleet. Viljelys ja mninaisjäänuösten ryöstämi- 

 nen käyvät ikäänkuin liittolaisina! 



Peltosaaresta Mantereen kylässä löydettiin myös use- 



*) Mitä laatua Kosken kyläu Multaseii vainiou mäessä yksinään 

 oleva, 6 kortt. leveä, kyyn. syvä ja 16 kyyii. pitkä hauta lienee ollut, 

 on vaikeata sanoa. Tavailiseksi perunakuopaksi se ei sovi. 



