32 Wesüahti. 



putki *), 3 samanlaista ilman kii-joitusta (kuv. 41), kaksi 

 niistä varsiputkella, kolmas ruodolla ja vä'äillä (kuv. 42), 

 2 nuoletikärJieä (kuv. 43), ceitsi (kuv. 44), 3 sirppiä (kuv. 

 45), 4 Mrvestä (kuv. 46 ja 47), kaksiteräinen miekM (kuv. 

 48) ja kappale hiolaimesta. Kaikki viimmeksi mainitut kalut 

 ovat rautaisia. 



Käviu tietysti tätä paikkaa tiediistelemassa, mutta sel- 

 västi enää uähtäviä kiinteitä muiüaisjäännöksiä löysin yhtä 

 vähän, kuin professor! J. R. Aspelin, joka pari vlikkoa myö- 

 hemmin tutki tähän löytöön kuuluvia paikallisia seikkoja 

 samalla tutkimusretkellä, kuin Päiväniemen raunioitakin. 

 Hauen tästä tutkimuksestansa antania kertomuksensa anta- 

 koon asianmukaisenunan selityksen näistä asioista. Se kuu- 

 luupi näin **): 



„Laukon lähellä luulin tapaavani erään kaaimiston 

 Suomalaisten pakanuuden ajouta. Se saatiin ilmi peltoa 

 tehdessä v. 1860. Silloin löydettiin joukko rauta-aseita, vas- 

 kisolki y. m. kaluja, jotka arkiateri Törngren lähetti ylio- 

 pistou museoon. Skogman kertoi sitten ***) tarkemmin noista 

 haudoista. Joka haudalla oli isompi ki\d ja sen ympärillä 

 kehässä neljä eli vüsi vähempää. Kim nuo kivet olivat 

 päältä kiskotut tuli ensin joka haudasta vastaan pieniä nyr- 

 kin kokoisia kiviä, sitten luusirpaleita (,;puoli pääkalloakin'-) 

 ja mainittuja kaluja. Paljo hautoja ou Mvitetty peltoa 



*) Tämä seikka muistuttaa j-hden sanan muutamalla Kalevalan 

 (39: 89—92) säkeistä: 



„Takoi miekan mieltä myöten; 

 Kalvan kaikkien parahan, 

 Jonka JcuUalla kuvasi, 

 Hopealla huolitteW. 



**,) Uusi Suom. 1879 n:o 115 ja 116 lisäl. 



(Muistutukset ovat tekiän). 

 ***) Suomi II: 2 s. 140—141, jonka ohessa löytyy useampia hau- 

 dau kuvauksia, joiden mukaan kuvat ovat tehdyt. 



