36 Wesilahti. 



ammoin ollut yliden mielieu (suomalaisen lialtijan) tiliiksina. 

 Hänellä oli kolme poikaa. jotka jakoivat tilaiikset keskenänsä 

 siten, etta Länkipolijasta päästivät kolme lastua vesille. Ensi- 

 maiuen lastu pysähtyi Liuksialan rantaan, toinen Laukon ja 

 kolmas Kokemäen kartanon kohdalle; uoille paikoille velj ek- 

 set Sitten rakensivat kukin talonsa'-. 



Toinen tunnettu taru kertoo. etta lappalainen ensin 

 otti asimtonsa Laiikkoon s. o. paikkaan, jolion laukkunsa laski, 

 josta talo nimensä sai. Olemme kuitenkiu nälmeet kuinka 

 sekä tämä paikka etta ylipäänsä koko seutu ou pakanallis- 

 ten suomalaisten asuma. joka asian laita tosin ei estänyt 

 lappalaisia sitä enneu siellä eleskelemästä. Mutta Wesüali- 

 den ja Lempäälän selkien saarilla ja niemillä oleskeli. eu ja 

 kuoli ihmisiä jo ennen näitäkin, päättäen miünaisjäännök- 

 sistä, joita ei kukaan tutkija taida ilman muuta uskaltaa 

 päättää lappalaisten jättämiksi miüstoiksi. Mahdotoin ou 

 eroittaa mitkä künteät mninaisjäännökset malidoUisesti ovat 

 lappalaisten, ennenkiiin ne vertailevasti ja perinpohjin tut- 

 kitaan kautta koko maan Lapin tuntureille asti. 



Yhden mieJcan, pituudeltaan alkuaan 6 korttelia, mutta 

 nyt katkenneena. (jonka 40 vuotta sitten lisak Högander 

 löysi Wesalonsuoü mäestä Wesilahden kii'konkylässä). sain 

 käsiini siltavouti Friman'in lesken luona. Sitä oH käytetty 

 pesäkoukkuna, Samasta paikasta oü myös löydetty vanhau 

 10-kopekan suuruisia „kuparisia nappia". 



B. Kristillisyyden aika. 

 Wesilahti, 



Kun Wesilahden pappila v. 1869 paloi, hukkui myös 

 sünä tuhossa, paitsi muita kii'kollisia asiakii-joja, tunnettu 

 keskiaikuinen kirje (kopiako?), piispa Konrad Bitz'in antama 

 V. 1461. jossa mainittiin, että Wesilahden ensimmäinen kirkko 



