Yläjärvi. 51 



San sisässä nom virstan päässä talosta. Ympäri mitaten oli 

 se lähes 20 askelta, ja ennen, isännän pienenä „kloppina" 

 ollessa, parikyynärää korkea, uyt ei se enää olkit kyynärää- 

 kään, sillä ,;eräs mies sen hajoitti". 



Liki Pengon taloa sanottiin olevan toineu „lappalaisten 

 kiuas". Samoin yksi Hemp uran maalla Pengonpohjan kylässä 

 Koivuniemen torpan tykönä Kalliorühen paikassa. Tätä rouk- 

 kiota kutsntaan jättiläis- taikka nunnainpesaksi. Toinen yh- 

 täläinen sanottiin löytyvän Mutalan kylässä Heikkilän maalla 

 Kauskorven Inihdassa, joka lienee ollut joku vanha kiuas, 

 koska sen pesa oli min suuri, kertojan kloppina ollessa, että 

 mies maktui sisään. Ai'inaa ei ollut, vaan kallio nun sileä, 

 kuin lakeerattu; ja ulkopuolella 2 kyyn. korkea; nyt se on 

 särjetty. — Kaksi yhtäläistä pesää oli "\iela Intin maalla Pen- 

 gonpohjan kulmassa, liki Koikeroisen järveä. „Siinä metsäi- 

 sessä pahkamaassa ei ole taloa ikänä ollut ; ahona nyt ; ennen 

 vahva kuusisto. Kumpikin pesä kalliolla, kajotetut ja rys- 

 sän wsta välissä. Ei tämmöiset käppyrät, kuin nykyiset 

 ihmiset ovat, olisi jaksaneet raataa maata (ennen, kun nuo 

 pesät ja roukkiot tehtiin?); silloin sai vekkoa oman päänsä 

 mukaan. Puralla Iieinää tektün, toinen piti kiinni, toinen 

 löi. Oli ämmän hyvä suven työ, kuin lampaan run' an teki". 

 — — Vielä kerrottiin kolmesta, jotka muka olivat Heikki- 

 län maalla Kyöstilän kylässä; nüstä yksi, Oksjärven rannalla, 

 „on niinkuin saunan kiuas". Kaikki ovat takam ailla sel- 

 vällä kalliolla, ja ihmiset sanovat niitä lappalaisten uunihsi. 



Mnkä aikuisia nämät pesät, rauniot y. m. nimiset kün- 

 teät muinaismuistot ovat, on vaikea, näin — nun sanoak- 

 seni puusta katsoen — päättää, ennenkuin ne tarkemmin 

 tutkitaan. Ett'eivät ainakaan kaikki ole lappalaisten teke- 

 miä, niinkuin vähän luotettava tarn, joka nimeltä ei tunne 

 muita muinaisia asukkaita kuin näitä, tahtoo iLskotella, on 



