Pirkkala. 55 



Miiuten on paikalla ennen mestattii. — Pastori A. Heleniiis, 

 kotoisin Pii'kkalasta, kertoi kerran antaneensa timnetulle 

 Gottluiid'ille rauta-aseita, löydettj^jä Vüiolan niemeltä — paik- 

 kaa tarkemmin mainitsemattaa, — jolta alalia my ös ihmis- 

 liiita ja „sotamiehen nappia" oli puheen mul^aan saatu. Nä- 

 mät löydöt saamme kenties todenmukaisemmin asettaa yli- 

 teyteen miijasodan mnistojen kanssa Nokiasta. joista edeni- 

 pänä keiTotaan. 



Etta Pii'kkalassa jo pakanimden aikana saattoi kim- 

 liiisia tekoja tapahtua, sen taidamme uskoa malidolliseksi 

 edellä kerrottuiliin miiinaistieteellisiln teko-asiouim katsoeu. 

 Siihen viitannee sekin tani, jonka mukaan Kaarilan maalla 

 olevassa palkassa, jota sauotaan Siiostumiisvuoreksi, kolme 

 suomalaista kiming-asta olivat tehneet liiton, ja sentähdeu 

 limllaan yiioren saaueen saanotun nimensä ''^). 



AVik'in ja Maatialan kartanojen välillä kohoaa vainiou 

 ja Pj^häj arven välisellä tasanteella 16 jalau korkiiinen kaar- 

 tion (= kou ruots.) tapainen kiimpu. jota toiset sanovat 

 JimTîkarin mättääksi, toiset Juntturin mäehsi. Tästä ker- 

 rotaau, etta kansa pakanimden aikana kokoontui siilien kaup- 

 paa hieromaan ja uhraamaan jnmalilleen. Professori Gadd- 

 kin kertoo menneellä vuosisadalla painetussa kirjassaan **). 

 etta tässä uhrattiin ennen mninoin- snomalaiselle jumalalle 

 „Junkkarille". Ja vielä kuulin nsein kansan pulinvan, etta 

 kristinusko oli tälta mättäältä ensin saarnattn pakanallisille 

 Pirkkalaisille ***). Tämä usko oli, niinknin Pirkkalan Len- 

 kuun isännän äiti-yainaja aikoinaan tarinoitsi, paikkakun- 

 taan ensin tuotu Tiirusta siihen aikaan, kun Birger Jaarli 



*) vrt. Uusi Suom. 1879 n:o 116 lisäl. 



**) Satacunda s. 11; vrt. Suomi II: 2 s. 134. 



***) vrt. Kertomus etc.^Carlsson s. 36. 



