Pirkkala. 63 



Tästä huomataau kuinka köyliä Pirkkala on kirkolli- 

 sista mumaismnistoista. Keskiajalta ei ole mitään! Ensim- 

 mäinen kkkko hävisi kenties vuosisatoja takaperiu, sen 

 kaikki jäänuökset. pienet ja summet, övat tykkänään kadon- 

 neet. Se on ikääukiün Mstorian kosto sille maineelle, josta 

 tarut ja jotkut kirjalliset lähteet tietävät muistella pirkka- 

 laisten kunluisista lappalais-seikoista pakanuuden ja keski- 

 ajan ajoilta. 



Niinkuin tunnettii on, onuistui Klaus Fleming Nokiassa 

 v. 1596 ja 1597 välivaiheella hajoittaa ja lyödä Pohjan- 

 maalta tulleen talonpoikaisen sotajoukon, joka oli tehnyt ka- 

 pinan lianen ja Mnen sotamiestensä tylyä väkivaltaa vas- 

 taan ja josta kapinasta kuuluisa nnijasota sai alkunsa. Ta- 

 rujen mukaan olisi Nokian tienoilla useassa kohden tapeltu, 

 niinkuin jo Carlsson usein mainitussa kirjassaan kertoo *). 

 Vielä syksyllä 1878 oli kartanon puutarhasta löydetty osia 

 ihmisten pääkalloista. — Tuo laakakivinen patsas Nokian 

 puutarhassa, joka löytyy kuvattuna Carlsson'in kirjassa (s. 

 53), nälidään vielä kummituksena, kun sen kii^joituksia ei ole 

 osattu selittää **). Tuomari A. Törngren'in antaman tiedon 

 mukaan oli se alkuperäisesti ollut toisen verran suurempi, 

 kuin nykyään. Työmiehet sen särkivät ja toinen puoli pan- 

 tiin pirtin 1. tuvan kiukaasen, jossa Gottlund lienee sen näh- 

 nyt. Tarun mukaan oli sen alle tiilistä, joista viimmeisiin 

 aikoitiin asti on nähty kappaleita, ja ruukilla rakennettuun 



*) Kertomus etc. s. 15 ja 54, jossa luetaan, etta muutama niittu 

 Nokian vieressä vieläkin sanotaan „hautausmaaksi". 



**J vrt. Lagus: „Finska adelns Gods och ätter"; s. 45, jossa hän 

 selittää kuvan näin: „en lilja äfvensom en ring med 2 förenade hän- 

 der, och på hvardera sidan en lilja"? — Kso Finlands Allm. Tidn. 1857, 

 n:o 186 ja Suomi II: 2 s. 132, jonka ohessa molemmista kivistä ja tii- 

 listä nähdään kuvia. 



