Pirkkàla ja Messvhjhï. 65 



mainitut olivat suiirimmat ja paraliiten säiljmeet; 3 puolelta 

 varustetut lähes 30 askeleen pitkäliä vallilla, ja ueljäs si vu 

 kaupunkiin pain oli avonainen. Näiden patterien tarkoitiista 

 taidamme arvata siitä, kim tiedämme, etta venäläisellä osas- 

 tolla oli kortteerinsa Tampereella suomalaisten peräytymisen 

 jälkeen Pohjanmaalle. Mutta kun meikäläiset tunkivat ve- 

 näläiset yhä enemmän takaisin, lälieni vaara Näsij arven ja 

 ßuoveden seduilta, joista mainiot Euuth ja Spoof levittivät 

 pelkoa Tampereelle asti. Täliän aikaan ja täta vaaraa tor- 

 juakseen rakensivat epäilemättä venäläiset nämät patterit. 



IV. Messukyiä. 



A. Pakanuuden aika. 

 Kiviaika. 



Koska Messukylän toinen k3'lki ulettuu aiua Pyhä- ja 

 Näsij ärvien rannoille asti. taidarame jo sen johdosta, mitä 

 Pirkkalan ja Yläj arven vanhuudesta olemme liavainneet, odot- 

 taakin, etta Messukylän tämänpuoliset seudut olivat samoi- 

 hin ikivanlioin aikoihin, kuin nekiu, ihmisten asuttavina. 

 Tärna arvelu saa vahvistusta siitä seikasta, etta rautatietä 

 rakennettaissa hivinen meiseJi (museumissa n:o 1786, jonka 

 lähetti sinne Hatanpään omistaja maisteri C. G. Idman vai- 

 naja) löydettiin Hatanpään maalla kyynärän syvyydestä. Täta 

 todistanevat myöskin ne låviset työJcahit, jotka provastinna 

 Wallenius tolitori E. Aspelin'in kautta (muun muassa) lali- 

 jotti muinaismuisto-yhdistykselle. Ne alivat 4 Mviasc4ta, ni- 

 mittäin: 2 talttaa, joista toinen suuri onsitaltta, vasaraUr- 

 veen terä ja nuolen härhi (kenties uudemmalta ajalta), kaikki 

 löydetyt „Hatanpään puolella lähellä Pyliäjärven rantaa". 

 Siihen viitannee my ös se poikhikirves punertavaa kvartsiitti- 



