Messuhylü. 67 



kiiiteiikin jääköön sanomatta olivatko eläimen vaiko ihmisen. 

 Kivet otettiin tästä pois sahaa rakennettaessa'', 



Myöhempi ranta-aika. 



SuomalaLsten pakanallisajan muLstoiia ja kaiias ulettu- 

 van kaupan tuomana pidettäköön arapialaista raJiaaJcin, löy- 

 detty eräästä pellosta liki Tamperetta, ja josta professori 

 Öeitlin vainaja kirjoitti tiedeseuran kirjoissa *). 



Myös on yksi hirves, Irjydetty Tarapereen koskelta. ja 

 pakammtemrae aikuista miiotoa, museiimille saapunut. ' 



B. Kristillisyyden aika. 

 Tara sanoo Messukylää vanhimmaksi kyläksi tässä pi- 

 täjäässä: Ensimmäiset asiijamet olivat sen mukaan tulleet 

 Pirkkalasta. Niitten hiihtamaita oli nykyisen Takahuhdan 

 paikkeilla, josta kylän arvellaän nimensä saaneen. Vasta v. 

 1632 tuli Jlessnkylä emäseiirakimnaksi, mutta jo sitä ennen 

 kävivät papit Pirkkalasta, jonka hallitiis- 1. veropitäjääsen 

 se kahtena neljäskuntana (Messukylän *'^) ja Takahuhdan) 

 kuului. täällä messuja pitämässä ***) (siitäkö Messukylän 

 iiimi?) ja lapsia ristimässä. — Pirkkalan vanhinkin kirkko 

 oli pimsta, josta se kutsiittiin puukirkoksi; mutta Messuky- 

 län kirkko (kuv. 73) tehtiin kivestä (alaosaltaan. vaikka 

 yläpuoli seinistäkin ou hirsistä, niinkuin kuvasta näkyy). 

 jonka tähden suomalaiset sanoiyat sen eroitetuksi Pirkkalan 

 kirkosta „kivikirkoksi" ****). Nykyinen, arvattavasti ensim- 



*) Acta etc. VII. 



**) vrt. Carlsson: Kertomus etc. s. 15, josta huomaa että näiu oli 

 laita jo V. 1540. 



'**) vrt. Suomi II: 2 s. 135 ja 13G. 



****) vrt. Suomi II: 2 s. 136. Samassa kirjoituksessa s. 138 pu- 

 liutaau Kalevan kankaasta ja kivestä, jonka heittämällä Kalevau pojat 

 tavoittivat kirkkoa; vrt. myös kanttori Heleuius'en paikkanimien luet- 

 telo muinaismuistoyhdistyksen arkistossa. 



