68 Mess'^lylä. 



mäinen. on 32 kj^-n. pitkä sisältä. 16 Vi lereä ja korkeu- 

 deltaan 16 k. kat on rajaan. Kuniniinkin sakariston; joka 

 avaruiideltaan on 6 kyyn. joka taliolle ja sen katto ristiin 

 holvattu, sopinee pitää rakennettuna 1300-luTuUa. Sakaris- 

 toa vastaa kii'kon toiselle puolelle Idvestä — arvaten myö- 

 hemmin kuin Use kirkko — telity toinen ristihaara, jotta 

 tämä kirkko tavallaan on ristildi^kko. x^rvattavasti kivinen 

 osa kirkostakin on keskiaikuinen. Paayinajan jumalanpal- 

 velusta kiimminkin osoittavat täällä pidetj^ksi ne 3 puu- 

 kuvaa, jotka ovat 1400-luvim tekoa ^) ja kii^kossa säilytetääu. 

 Jo ennen on sem^akunta yliopiston museomille lähettänyt 

 neitsy Maarian katolisaikiüsen kiivan, lapsi sylissään (mu- 

 seuniin luettelo n:o 1341). Paitsi näitä nähdään vanhassa 

 kirkossa vielä Eistiin naulitun veistokuva alttarin akkunan 

 ^däpuolelle seinään kiinnitettynä. Alempana akkunan vie- 

 ressä on alttarin taiüu. maalattu y. 1783. Saarnatuolüla oli 

 tümalasi. veistettyjä kuvia ja luikertelevia koristuksia. — 

 Pyramidin muotoinen tapiili oli paikalla käydessäni jo ha- 

 jotettu. 



Myöliennnän aikuisia ovat tässäkin kirkon kellot. joista 

 suurin vuo delta 1839 (sünä olevan kiijoitiiksen mukaan pap- 

 pien A. Lilius'en, H. E. Aspelin'in. A. J, Svensonin ja C. 

 E. Inberg'in aikana). Toiseen kelloon on pantu tämä kir- 

 joitus: „Gloria in excelsis Deo. — Doct. Johannes Gezelius 

 Episcop. Aboens. — Eyttmest. Herman Eeiuholdt Zöögli. — 

 Past. D:niis Gustavus Lilius. Befallniugsman Nils Bengt-son. 

 Sacellanus D:nus Johannes Mullinus. Caadjutor D:nus Caro- 

 lus Asp. — Psalm. 122 etc. Anno 1697". — Kolmannessa 



^} vrt. Berättelse etc. s. 4 — 5 tehnyt E. Aspelin muin. muist. 

 yhdistj^ksen kelioituksesta tutkimaau tätä vankaa kirkkoa uuden kir- 

 kon rakentamisen jolidosta. Kertomus säilytetään käsikirjoituksena 

 saman yhdistyksen arkistossa. 



