Kangasala. 75 



kirkko Liuksialan vainioiden keskellä ja kuningatar Kaarina 

 Maimimtyttären aikiiinen. Miitta vielä menneen vuosisadau 

 puolivälissä Kaugasalan kirkon arkistossa säilyneet keski- 

 aikuiset iiiessii- ja käsikirjat todistanevat keskiajalla Juma- 

 lanpalvelusta Kangasalla pidetj'^ksi. Allenius tietää kertoa, 

 etta Gaudialan (?) kylan luona löytyi lähde, johon keski- 

 ajalla oli uhria kannettu. Tomtilassa (?) oli, niin kertoo hän, 

 iuostari ollnt, josta syj^stä sen maakin kutsutaan „luostari- 

 maaksi": (arvattavasti on se kuulunut jolionkin maamme tun- 

 netuista luostareista). Munkinaron piti oleman Olitolan ky- 

 lässä. Näitä nimiä en tarkemmin tunne. Varmemman to- 

 distiiksen siitä antavat kuitenkin ne 16 pyliäin veistokuvaa, 

 jotka aikoinaan tehtiin katolista Jumalanpalvelusta varten. 

 Mista on yliopiston museumille lahjoitettu 8. 



Toisista kahdeksasta tietää kirkon kalukirja kertoa 

 seuraava (suomeksi tässä): „4 pyhitään (luettelosta) piispan 

 keräjissä 18V352 tehdjTi päätöksen mukaan ja pannaan säi- 

 lyyn kirkon hautaan (!) ja 4 munta övat (kaiketi olkoot) 

 saarnatuolissa kiinni". Kaunis säilytys! Kosteassa (pappien 

 vanhassa) haudassa 1. nykyisessä kirkonkellarissa näniä ymm 

 ..Eistiin naulitun" kuva tosiaan reliellisesti säilytetään, mutta 

 övat jo märäntyneet melkein kelvottomiksi taidehistorialli- 

 sille tutkimuksille. Kirkossa säilytetyt övat taasen kalkilla 

 maalatut s. o. pilatut. 



Siihen taruun siis, joka kertoo Kangasalan ensimmäi- 

 sen kirkon rakennetuksi västa kuningatar Kaarina Maunun- 

 tyttären aikoina *), emme taida ensinkään luottaa **). Olipa 



nen käsikirjoitus ei ole enään, niinkuin ennen, Kaugasalan kirkon ar- 

 kistossa. Tästä kertomuksesta övat iiseammat tiedot seurakunnan kir- 

 kollisista vaiheista 1600-luvulla otetut. 



*) Carlssonkin sanoo Kertomuksessaan etc. s. 75 etta „Kangas- 

 ala tietystikin jo v. 1540 oli erityinen kirkkopitäjäs". 



*'■ ) Edellä mainitun Allenius'en mukaan. Tämä taru on ken- 



