78 Kavgasala. 



samoin kuin Pirkkalau Nokiassakiu *). Ja kiiu monessa pai- 

 kassa maatamme ou huomattii etta kristinusko otti raken- 

 taaksensa kirkkoja ensiksi pakaimuden pesäpaikkoiliiü, niiu 

 järki kaiinattaa täta tarua. Kaiketi se kumminkin oli pui- 

 nen, sillä muuteu se tiiskin olisi saattamit kadota mitään 

 iilkonaisia, näkwiä jälkiä jättämättä. — Siirt^'käämme näistä 

 liämäristä seikoista iiykyiseen kirkkoon (kiiv. 79). 



Niinkuiu kerrottiiii; muutettiin se tahi oikeastaau ra- 

 kennettiin se kivestä uykyiseeu paikkaan 1600-liivun alkii- 

 puolella. Yaikka kirkko alkuperäisesti siis on noin puoli 

 kolraatta sataa viiotta vanha, on kuitenkin simret osat siitä 

 myöhemmäu aikuisia. Niiupä liietaan eteläisen ristihaaran 

 oven ja kanianau yläpuolella ^Tiosiluku 1765. joka arvaten 

 tarkoittaa tämän ristihaaran rakennusvuotta. Niinikään cai 

 alttaripäädj^R ulkopuolella katto"\^ioliaisten yhdistys- ja pää- 

 laudan (muistaakseni) alapäähän pürretty ^niosiluku 1767, 

 joka osoittaa että katto rakennettiin imdestaan pari vuotta 

 myöhemmin, kuin kirkko suurennettün. Lälidemme taasen 

 kirkkoa katsomaan lännen puolella, luetaan suurilla nume- 

 roilla kirjoitettuua poikki kirkon tornin kuUalta kültärä 

 vuosi 1800. uiiukuiu tarkka silmä kuvasta voi liuomata. 

 Tälle vuosiluvulle antaa seuraava kirjoitus selitystä (missü 

 se tornilla oli luettavana. en uäy muistoon panneeu, kuu 

 kopioitsin sen kalukirjasta): „Hänen Maj:tinsä Kuningas 

 Gust. IV Adolphin 8:a Hallitusvuotena on tämä torni Kirk- 

 koherran M. Job. Tennbergin toimesta sen 1782 ^Vs kaatu- 

 neen sijaan jällensä ylösrakettu Joh. Ahlströmilda ^niomia 

 1800". Kangasalan kirkko ei näy siis kaikin puolin seiso- 

 neen Pietarin horjumattoraalla kalliolla **). — Astumme kui- 



*)Gadd: Satacunda etc. s. 11; vrt. tässä kertorauksessa taru 

 Laukosta s. 35; 36. 



**) Ennenkuin jätänime kirkon ulkonaisia kohtia sopinee t-äsaä- 



