86 Pälkäne ja Sahalahü. 



(Pieni nelikolkkainen valin (kuv. 89). gneisiä, kuiüunee 

 myöhempiin aikoihin; sen on löytänyt talollinen Kustaa Aa- 

 taminpoika Sutanen. Painon kylällinen, Sääksimäellä Musta- 

 lahden Sonnan talon perimamaasta. 



Pitkänsoikea hivi (kuv. 90), yhtä pyöreä kumpaisesta- 

 kin päästä, jonka löysi itsell. Adolf kaivaessaan ojaa Heik- 

 kiläu pellolla Hatalan kylässä. Hän sen my ös myi). 



Sahalahti, 



Taltta, amiiboliliiiskaa; kärjestä pikkusen rikki, syrjät 

 epätasaiset, muuten vrt. kuv. 4 ja 6 ; löytänyt itsell. Matti 

 Juhonpoika Tursolan kylästä kyntäessään Korpiniemen Mat- 

 tilan peltoa; sama myynyt. 



PoiMciMrves, dioriittia; vrt. kuv. 74; löydetty Saariston 

 rustliolliu pellosta; myi Kyöttilän vanha isäutä. 



Eiinteä mninaisjäännös epävarmalta (pakannnden) ajalta. 

 JPälkäne, 



Kolmas pakammdenaikainen muinaislinua tässä kihla- 

 kuuuassa ou KinmnUnna Heikkilän ja Knaappilau maalla V2 

 veuäjän virstaa Kiinum kylästä. Siilien Yie polku maan- 

 tieltä ja vähää ennen, kun tullaan perille näkyy kivinen aita 

 vuoren rotkossa, jossa polku käy portista sisään. Samoin 

 tavataan kiviaitoja muuallakin vuoren syrjällä. LäntiseUä 

 monii'otkoisella ja metsäisellä puolelîa övat mouimutkaiset 

 ravit epäselvemmät. Vuorella kasvaa mäntyjä; liaapoja ja 

 koivuja, sen ympärys on kenties lähes virsta. Sen kolmesta 

 kukkulasta, joista keskimmäisellä väliäinen kiviläjä, kenties 

 kivipj^kiksi ko'ottu. on avara näköala Pälkäneeu vedelle 

 saariueen salmineen. ja toisella puolen siintää Hepojärvi ja 

 Villikka Kangasalla. Eppailan kängas estää Mallasvettä 

 näkymästä. Ja lähellä kulki kolmatta sataa vuotta mainio 



