88 Fälkäne. 



veden kalvaama siilieu kaiikaiseua aikana, kun vesi vielä 

 kävi maan ylitse (ruotsiksi n. k. ätteg-ryta), ja kiiuluu sem- 

 moisena maamme miiodostus- eikä sen muinaishistoriaan. 



Pistäytyämme pikimmältä Pinteleen ja Ilmoilau selän 

 tienoille, lälidimme veneellä Luikkalan kylään Pälkäneeu ve- 

 den pohjoisrannalla. Jo kaiikaa järveltä päin näk3'y Flrim l. 

 HüttoUnna keskellä kylää, 40 askelta pitkä ja toista kym- 

 mentä leveä rapamiülasta ja kivistä koottii liarjumäki, johou 

 yliteeu sattim neljän talon maan kulmat 1. varpeet. Siinä- 

 kiu sanotaau piru asuneen. Sillä oli muutaman kiven lovi 

 kaappina. Maantieu toisella puoleu oli tasainen kivi pöy- 

 tänä. „Piti telmeeu tietä Töydemüemestä manuermaalle 

 Hunttilan karia ja taloa koliden. mutta pappi Hemmiuki '■^) 

 Ruotsista tuli manaamaau. Muita pappia liän ei totellut, 

 kim aiua toi „syitä" (= syntiä) eteeu. Ja silta jäi teke- 

 mättä, kuu täytyi läliteä pois". 



Myöhempääu rauta-aikaan 



kuulunee rengas (kuv. 91). joka arvattavasti löydettiin v. 

 1787 (kso Acta Soc. Sc. Femiise III: s. 317), ja paitsi sitä 

 65 Anglosaclisilaista raliaa Ethelred'in ja Knuutin ajouta, 25 

 Irlautilaista, 14 Saksalaista ja 40 luotia Kufilaista rahaa, 

 mikä kaikki ostettiin kuninkaallisille kokoelmilie Tukholmassa. 



B. Kristillisyyden aika. 

 Pälkäne, 



Eiköhän j okainen ole kuuUut Pälkäneen vanliaa Mrk- 

 Tioa (kuv. 92) mainittavan? Ja ken vaan on oUut tilaisuu- 

 dessa silmäillä sen rappiotilaa, Iiäu ei luullaksemme milloiu- 

 kaan saata sitä unliottaa. Eaunioitakin koetetaan varjella 



*) Malidollisesti tällä nimellä tarkoitetaan piispa Hemmingiä 

 keskiajalta, sillä samaunimisestä papista kuulin myös taiullisesti mai- 

 nittavan Hauholla. 



