Pälkäne. 91 



sak Esakinpojan perillisten v. 1732 Onkkalan ja Niémen 

 rusthollille myymä pilarin viereKSSä, ja 9) kirkkoherrau Johan- 

 nes Ambrosion sittemmin Kaarlon rustholliin kuuluva. 



Pälkäneen uusi kirkko teîitiiu korkealle Mallas- ja Päl- 

 käneenveden väliselle taipaleelle vv. 1836 — 39 arkitelidin 

 Engel'm antaman piü'ustukseu mukaau. Pituiideltaan 59 kyyn., 

 67 k. leveydeltään ja 18 V2 k. korkeudeltaan katonrajaau, on 

 tämä temppeli *) varustettu isoUa kupolilla samoin kuin Pirk- 

 kalau, Jaakkimau, Tyrvään, y. m. Helsiugin Nikolai'iu kii'- 

 kon muoto-aatteen mukaan telidyt kii'kot. Tiikholman profes- 

 sori Limnel maalasi v. 1841 sille alttaritauhm, jouka ympä- 

 ristöä maalarivanhuus Söderström Turusta jommoisesti koris- 

 teli V. 1843. 



Uuteen kii^kkoou ou vauliasta kirkosta siirretty koko 

 joukko kapineita, joista kuitenkaan tuskin mikään on 1600- 

 lukiia vanhempi. Tässä kuvataan muutamia senaikuisia ka- 

 luja, nimittäiu: vanlia „hirJconJcirstu^'' (kuv. 97), ja kolme 

 hjnttüän jalhaa (kuv. 98). Kalukiijassa vuodelta 1642 (van- 

 hiu mikä löytyy, arvattavasti myös ensimmäiuen, joka teli- 

 tiin), jossa luetaau kaluja, „jotka jo vauhastaau ovat kir- 

 kossa löytyneet'', kerrotaan sen lopussa, että Johannes Am- 

 brosius (pappi) osti kirkou rahoilla raudoitetun ja 2 lukolla 

 vahvistetun kirstun. Levy ou monesta paikasta kiüuuut 

 puhki. (Samassa kalukii jassa pulmtaan toisestakiu kirstusta^ 

 jossa oli levyjä aiuoastaau niissä paikoin, joihin varkaat 

 ovat läpiä tehueet; tämä ei kuitenkaan euääu ollut tallella). 

 — Muita tämän 1600-luvun teoksia ovat vaakimat, joita 

 tässä on kuvattuua Bii'kholtz'in vaakuna (kuv. 99). Toi- 



*) KeiTOtaaupa että eras mimrarivanhus Andstén Helsingistä sen 

 rakensi, mutta huolimatta Eugel'in piirustuksista. jotka hänen liiullaau 

 hävittiineen; eivätkä ue olekaan säilyssä kirkou arkistossa. 



