92 Pälknne. 



selta piiolen ue osoittavat seu ajan taidemieltä ja taitoa 

 samassa kun toiselta puolen ovat todistukseua sen aikiiisen 

 aateliston ajatuksista ja yleisestä asemasta yliteiskimnassa. 

 Keskiajan kirkkoja kaunistettiiu pyliäin kiivilla, mutta 30- 

 vuotisen sodan viiosisadalla, joka oli koliottanut aateliston 

 loistavaau mahtavuuteen. anastivat sen vaakunat muistoineen 

 pyhäin kuvain entiset paikat kii^koissamme, jotta siis jnma- 

 lisuuden oliessa oli inliimillisiä suuria tekoja miiistettavina, 

 eikä enää pilventakaisia pyMin ihmeitä. 



Kirkollisista esiueistä ovat vielä kertomatta molemmat 

 Tukliolmassa G. Mejer'in valamat kellot, toinen viionna 1724, 

 toinen v. 1738. Edellisen, jolla ,,oli monta kiijoitiista, jotka 

 pastori Salonius ei pannut kiijaan*-. valoi uudestaan valuri 

 Erik Karlsson Lapväärtissä v. 1870; toisen imdisti samalla 

 tapaa Mikko Rostedt Luvialta v. 1838. — vSuui'empi kynt- 

 tiläruunu ostettiin Tiikliolmassa 1738 G. Mejeriltä; 2 pie- 

 nempää samanlaista myi Jotiana Fahlsten Tnkliolmassa Päl- 

 käneelle v. 1751 ja 52. Neljäs on vielä myöliemmiltä ajouta. 

 Viides pieni läkkineu ruumi näyttää kaikista vauhimmalta. 

 — Kirkossa löytj'y vihdoin uiidempiaikuinen kalkki, jonka 

 jalka on vanliasta otettu. Mimten aivan koristamattomassa 

 jalassa luetaan: ..majori Ecklioltz Kantokylästä 1643". — 

 Pälkäneen kirkon arkisto, ei sekään sisällä erittäin vanlioja 

 asiakirjoja siitä pikaisesta tarkastiiksesta päättäen, jolla sitä 

 tutkielin. lürkonkirjat alkavat vasta vnouua 1736, synty- 

 neiden, kuolleideu ja vilüttyjen kiettelot v. 1711, piispan ja 

 rovastiu keräjäin pöytäkirjat v. 1724, mutta kirkonkokouk- 

 sen samanlaiset kü'jat ovat vielä myöliemmän aikuiset, kim 

 ei niitä ole enneu vuotta 1808. Paitsi näitä liavaitsin muu- 

 taman kirjau nimeltä: „Liber Ecclesia Pelkenensis"', sisäl- 

 tävän kirkollisia asia-, kalu- ja tilikirjoja, alkaen vuodelta 

 1690. Täliän kokoelmaan on myöskin otettu joitakuita van- 



