96 Pälkäne ja Sahalahti. 



säin keittola". Edellisestä kapineesta valmistettiin viikate 

 ja toisesta lehmän kello. — Myöskin Kostiaii virrasta saatiin 

 ylös kerraii miekka, joka tarttiii uidessa olleen pojan pä- 

 kiäiseen; miekka jontiii kadotuksen tielle, samoin kuin Myl- 

 lymäen aliistalta löytynyt kannus. Mälkkilän kylässä näin 

 vihdoiu granaatin miijan, joka oli muutaman sen kylän asuk- 

 kaan hallussa; sen toiu mnseumille. Sinne on saapunut muu- 

 tamia muitakin pienempiä löytöjä Kostian tappelukentältä, 

 niinkuin hmlien kappaleita ja sormus slavilaisella kirjoituk- 

 sella, jotka ovat sinne toimittaneet hrat aptekari Montell, 

 vuorikonduktöri Holmberg ja pormestari J. Nygren. 



Sahalahden 



nykyinen kirkko viliittiin vasta vuonna 1830; edellinen paloi. 

 Ylipäänsä pikainen kulku väliäisen Sahalahden kautta ei 

 tuottanut paljon mitään tutkimukselle. 



Pari Idvistä teräkalua, jotka edellä s. 86 lueteltiin ja 

 joku taru vähemmästä arvosta oli melkein ainoa tulomme. — 

 Jos Haapaniemen vanha kartano ei olisi palannt 7 — 8 vuotta 

 Sitten, olisimme kenties saaneet nähdä useampia merkillisiä, 

 vanhanaikuisia kapineita, joita sanottiin siellä olleen kosolta. 

 Muutamia jälellä olevia niistä, niinkuin: n. k. sängyn läm- 

 mittäjä, s. 0. paistinpannun näköinen messinkinen kalu, johon 

 palavia hiiliä pannaan, kim se pistetään sänkyyn vaatteitten 

 väliin, jolloin lämmiu uousee seulan tapaisen Aadamiu ja 

 Eevan ku villa kunistetun kannen läpi, vanhoja veitsiä, seinä- 

 kelloja, nojatuoleja, jopa vanhoja vapaamuurarin merkkiä, 

 saatu muistoina ennenkuin Haapaniemi paloi, näimme kui- 

 tenkin Kelion Mattilassa hra I. A. R. Langella, jonka isä 

 omisti sanotun kartanon. 



Kuvattiin myös toisessa paikassa muutamia kaluja, 

 jotka hiljakkoin olivat löydetyt Saariston maalla Korpelan 



