32 



kraftigt udviklede Dyreliv, der tilmed fremtneder paa en Tid, da Kridtformationen allerede 

 synes afsluttet i det vestlige Europa, bor derfor vistnok undersøges saa noie som muligt i 

 Henseende til Alt, hvad der kan bidrage til at oplyse de Betingelser, hvorunder denne mær- 

 kelige Dannelse er opstaaet, saavelsom de Forandringer, den senere har været underkastet. 



Især gjælder delte Faxekalken, som den er udviklet iFaxe-Bakke; thi ved den Faxekalk, 

 der lindes paa andre Steder i Danmark, er det vanskeligere at danne sig en bestemt Fore- 

 stilling om, under hvilke Forhold den er afsat, nærmest paa Grimd af deus ringe .Mægtighed, 

 færre Forsteninger og disses afvigende Charakteer fra dem, der lindes i Kalkstenen i Faxe- 

 liakkc l>er er Meget, som taler for, at der maa kunne lindes liere iigiieiide Koraikiipper, 

 en Formodning, der for lang Tid siden er fremsat og begründet af Forchhammer, og del 

 vilde være af stor Hetydning at kunne anstille en Samnieidigning mellem liere saadanne 

 koralklippers IJygiiing og Forsteninger, for dereller at kunne afgjnre, hvorvidt Faxekalkeiis 

 Fremlra'den har været betinget af almindelige, for sturre Strækninger gjaddende I'driioid, 

 eller knyllel lil særegne locale, der kun landtes paa dette ene Sted. 



Det er egentlig overllndigl at tilfoie, al efterfulgende Forsog paa al fremstilb' Faxe- 

 kalkeiis Dannelse eller rettere Faxe-I!akkes geognostiske Forhold, n;rrmest kun er en mere 

 (lelaillerel Frtimslilliiig. som er baserel paa C.onferenlsraad Forchhammers Meddelelser paa 

 Forela-sninger og i forskjellige Skrider*), der altid ville udgjore det egentlige (iriindlai; og 

 l'dgangspiinkl i enliver I iiderSBgclsc, der vedrorer Danmarks Geopnosie. 



I. Ik' ior.'skjelli«;!' Varit'leter af Faxckalkeii. 



Fa.\ckalken har vel i del Hele laget en lemmelig eensarlel IJeskallVnlicd i Henseende 

 lil Uprindeisc og chemiskc Ucstaaddclc, men ved en nølere Itctraglning af denne Kalksteen 

 kummer man snarl til del ilesiillal, at der her viser sig en slorre Forskjel, end nian er 

 viml lil al IrælTc ved andre sideordnede Dannelser, som 1. Ex. Skrivekridt, Liimsleeu eller 

 Salliiolmskalk, idel deii fra forskjellige, ja endog fra sammi' (Irube, og del olie i |)aafaldende 

 korte .\r.*lande, snarl beslaaer af lutler let (jjenkji-odelige Forsteninger, snart udgjur tilsyne- 

 ladende en aldeles homogen og tæl Kalkmasse, som man let kunde fristes lil al troe, ikki' 

 indeliuldl Spor af Ürganismcr. Denne store Forskjclliglied er ikke noget Lvæsenlligt, iikm 

 slaaer i noie Forbinilelse med det paa del enkelte Sled udviklede Dyreliv og visse merha- 

 nisk«' og clicmiske Aarsager, som jeg i del Folgende skal söge nærmere al paavise. 



Heraf maa isarr udhæves; Vidensk. ScJsk. Skr. ^Idc Række II. 24.0, »Danmarks geognosUskc Korliold- 

 {I83ii, »Del nyere Kridl- i Korliandi. ved det öle skand. Naturforskermode (I8.47| os .Dolomilcn i 

 Fa\e- i Vidensk. Sclsk. Oversleler (18(9!. 



