35 



den lange Tid, det bruger til at voxe i, ere nu Mellemrummene mellem Kornlc-renene 

 blevne meer eller mindre udfyldte, hvilket har bevirket, at dette Slags Koralkalk IVcmtra'der 

 i en Række Overgange fra en løsere Sammenhobning af Koralgrene igjennem den noget 

 tættere (»pibede") Kalk til en aldeles tæt, hvori dog de forgrenede Koraller kunne gjenkjendes 

 enten umiddelbart, eller ogsaa ved at udsættes for Indvirkningen af en. svag Syre. Sik- 

 krest afgjøres dog Spørgsmaalet om, hvorvidt en tæt Faxekalk skal henregnes til Bryozo- eller 

 Koralkalk, ved at underkaste den en lignende Slibning som den, der er omtalt i det Fore- 

 gaaende. 



Paa Grund af Koralkalkens Tilbliven kan der ved denne Varietet ikke være Tale 

 om nogen egentlig Lagdeling; thi Bundfældningen af Kalkslammet i Mellemrummene 

 af en saa stærkt forgrenet Koralmasse maa være foregaaet paa en altfor uregelmæssig ÏMaade, 

 til at der deraf skulde kunne opstaae nogen almindelig udtrykt Slentning i Kalkstenen. Denne 

 Koralkalk brydes derfor som uformelige Masser, og kun de tættere Arter have den bekjendte 

 parallelepipediske Afsondring i større, skarpkantede Blokke, som iøvrigt ikke er eiendomme- 

 lig for denne Art, men fremtræder ved al tæt Kalk, ligemeget af hvilken Oprindelse den 

 ogsaa er. 



Foruden den fuldkommen uslentede Koralkalk, iagttages der i de fleste Gruber 

 endnu en anden Varietet, der vel ligesom den forrige er en Koralkalk, men forskjellig der- 

 ved, at den synes lagdeelt, naar man seer den i Frastand og i en passende Belysning. 

 Undersøges den nølere, viser det sig ogsaa, at den indeholder, rigtignok paa en temmelig 

 uregelmæssig Maade, afvexlende tættere og løsere Masser, der vel i det Hele taget ere dan- 

 nede af Koraller, men hvori dog Bryozoerne ere mere fremtrædende end i den fore- 

 gaaende Varietet, og den er derfor, hvad Materialet for dens Dannelse angaaer, en Mellem- 

 ting mellem de to foranførte. Paa enkelte Steder, som i det nordvestlige Parti, kunne endog 

 Mængden af Bryozoer tiltage i en saadan Grad, at den fuldstændigen staaer paa Overgangen 

 til egentlig Bryozokalk. 



Mellemrummene mellem de tættere Partier i denne nlagdeelte» Koralkalk indeholde 

 Stofter af temmelig forskjellig Beskaffenhed. Paa nogle faa Steder er det lutter kantede 

 Brudstykker af en tæt Faxekalk, paa andre Steder er det derimod en sammenpakket Masse 

 af utallige smaa sønderbrudte Koralgrene uden Sammenhæng, eller temmelig vel vedlige- 

 holdte Koraller, der ved Kalkstenens Kløvning træde ud af de fastere, mellemliggende Par- 

 tier med Flader af smukt forgrenede Exemplarer, især af Cladocora. Den hyppigste Form 

 er dog den, hvor Mellemrummene indeholde en Mangfoldighed af Bryozoer (der heri allid 

 findes langt bedre vedligeholdte end i Bryozokalken), Led af Moltkea, Monomyces, talrige 

 Koralgrene af de andre større Stjernekoraller og saagodtsom alle fra Faxekalken i det Hele 

 taget kjendte Forsteninger, hvorfor det ogsaa er denne Kalksteen, der leverer de fleste For- 

 steninger. 



5* 



