37 



Lodder uden særskilt at beregnes , saa at altsaa lîoarbeidningen og Udbyttet deraf neppe 

 kan have været af stor Betydning. Hvorledes derimod Kaikbrydningen er tiltagen i dette 

 Aarbundrede, kan bedst sees deraf, at een af de storre Grnber, uPræslekulen» , furst er 

 aabnet 1835, saavelsom ogsaa ved at betragte de paa Kortet afsatte Udvidelser i Decenniet 

 1850—60. Tager man nu tillige Hensyn til, hvorledes man i den nærværende Tid gaaer 

 ganske anderledes i Dybden end forhen, vil man let kunne danne sig en Forestilling om, 

 hvor store Masser Faxekalk der i faa Aar ere blevne bortførte og i den nærmeste Fremtid 

 ville forsvinde fra Gruberne. Der føres aldeles ikke nogen Arbeids -Journal ved Gruberne, 

 som kan give Oplysning om deres Omfang og Dybde til forskjellige Tider (med Undtagelse 

 af det nævnte Udskiftningskort fra 1850), ligesaalidt som om den brudte Kalksteens Beskaf- 

 fenhed paa det enkelte Sted, >saa at en Grundplan med tilhorende Profiler og Nivellement 

 maa danne et ikke uvæsentligt Grundlag for senere Undersøgelser, naar man i Fremtiden, 

 efterhaandeu som Brydningen skrider frem, anstiller Sammenlignmger med tidligere Iagt- 

 tagelser, en Fremgaugsmaade, der især synes nødvendig, saalænge Faxe-Bakke er det eneste 

 Sted, hvor vi kjende denne i vor Kridtformation saa vigtige Dannelse i sin normale Ud- 

 vikling. 



Proflierne vise kun Gjennemsnittene i de storre og dybere Gruber, nemlig i Hvede- 

 landskulen, Prindsekulen, Grevskabet Bregentveds Brud, Gruberne paa Liimovnsagrene og 

 Krogagrene, Toftekulen, Præstekulen og Baunekulen, og fortrinsviis af saadanne Partier, 

 hvori de forskjellige Varieteter træde frem, da de øvrige Gjennemsnit paa Grund af deres 

 Eensformighed kun frembyde Forhold, der ere analoge med hvad der sees paa de optagne 

 Profiler. Navnlig gjælder dette sidste hele den vestlige Væg af Toftekulen, den store Grube 

 paa Krogagrene, saavelsom Sydvæggen af ' Præstekulen, der have samme BeskalYenhed, 

 som henholdsviis er fremstillet i Fig. 9, 13, 16 og 17. De mindre Gruher, hvori der brydes 

 Kalk, som Hælene, Rosendals nye Grube, de nordostlige Gruber paa Krogagrene, o. fl. a. 

 ere af for ringe Udstrækning og Dybde til at Sammenhængen med de andre Gruber tyde- 

 hgen kan oversees. Ogsaa for Profilernes Vedkommende gjælder det, at alle JNIaal i ver- 

 tikal Retning svare til Lagenes Udseende i 1860, og ere bestemte ved et Nivellement 

 igjennem alle Gruberne. 



Hvad nu Varieteternes Udbredelse angaaer, da har det for det Første især 

 Interesse at forfølge Bryozokalken, der baade ved sit Indhold og Sleulning danner en 

 bestemt Modsætning til Koralkalkens Varieteter. Den forefindes enten i storre bassinformede 

 Partier, uden dog der at opnaae nogen betydelig Mægtighed, eller i isolerede nyreformige 

 Partier af mindre Udstrækning, der paa alle Steder synes at være heelt omgiviu' af Kuralkalk. 

 Den' første af disse Former træfles især i alle de nordvestlige Gruber (Profilerne 1 — 12) 

 hvor Bryozokalken i det Hele taget har en langt betydeligere Udvikling end i del sydligore 

 Partie, for hvilket den anden Form er eiendommehg (Prof. 13 — 17). Begræudsningen imod 



