39 



Korallernes Væxt ligefrem er bleven hæmmet ved at dækkes af Bryozomasser, saa at man 

 har en gjentagen Afvexling af fiere over hinanden afsatte Lag af Koralkalk og Bryozokalk 

 (Fig. 3 og 8). Den samme Kamp synes ogsaa at have fundet Sted ved Randen af flere af 

 de større bassinformede Lag af Bryozokalk (Fig. 4), saa at til en Tid har Koralkalken der 

 havt Overhaaud, men er senere igjen trængt tilbage af nye Lag Bryozokalk, hvorved der har 

 dannet sig kileformige Partier af Koralkalk inde i Bryozokalken. Det kan ikke negtes, at 

 slige indskudte Koralpartier mulig blot hidrøre fra en Nedskylning af nærliggende Dele af 

 Koralrevet, medens der til andre Tider, naar Havet har været roligere, kun er afsat Kalk- 

 sand (Bryozoer), en Formodning, der har meget for sig, eftersom alle saadanne Overgange 

 gjerne indeholde Koralgrenene i en mere fragmentarisk Tilstand end i de Partier, hvor hele 

 Kalkstenen paa større Strækninger bestaaer væsentligst af Koralkalk. Men selv om saadanne 

 mindre udstrakte Lag, hvori man iagttager den ovenfor antydede Vexelvirkning af de to 

 Varieteter, skulde være dannede ved en Nedskylning til visse Tider af Gruus (Koralgréne), 

 til andre Tider af Sand (Bryozokalk), bliver Korallernes oprindehge udbredelse dog i det 

 Væsenthge den samme, da Koralgrenene ikke kunne være bevægede ret langt; ellers maatte 

 de ogsaa være skyllede heelt ud over alle Bassinerne med Bryozokalk, istedetfor at vi nu i 

 Reglen kun træffe dem ved Randen. ■ Overalt, hvor Kalkstenen indeholder Koralgrene, tor 

 det derfor vistnok altid ansees for et Beviis paa, at der har levet Koraller paa selve Stedet 

 eller i den umiddelbare Nærhed, som ogsaa er blevet antydet i det foregaaende Afsnit om 

 Varieteternes almindehge Charakterer. 



Naar man i hele det her omhandlede nordvestlige Parti seer bort fra de ved senere 

 Hævninger skete Forstyrrelser, navnhg de, der sees i Fig. 7 og 10, er det i hoi Grad paa- 

 faldende, hvor eensformigt Bryozokalkens øvre Begrændsningsflade naaer op til samme Hoide 

 gjennem alle disse Gruber. Det ligger derfor nær at lænke sig, at Afsætnmgen af Bryozo- 

 sandet i hele dette Parti er foregaaet efter en større Maalestok, hvorved Koralvæxten er 

 bleven hæmmet over større Strækninger med Undtagelse af enkelte mere fremragende Dele 

 af Revet, som f. Ex. i Vestvæggen af Hvedeland (Fig. 6), i Midten af Priudsekulen (Fig. 3) 

 o. fl. a., hvorfra den atter igjen kunde udbrede sig til Siderne. Om nu Afsætningen af dette 

 store og tildeels sammenhængende Lag af Bryozokalk er skeet hurtigt eller langsomt (det 

 Sidste er vistnok det Rimeligste), har mindre Betydning, men det er klart, at det der danner 

 et Skjel mellem to i Tid forskjellige Koraldannelser. 



Hvad der derimod kunde være at bemærke om de andre mere isolerede Parlier af 

 Bryozokalk i de sydlige og ostlige Gruber, vil senere blive omtalt sammen med den dem 

 omsluttende Koralkalk. 



Begge de foregaaende Varieteter ere samtidige Udviklinger, hvorimod den tredie maa 

 ansees for at være en yngre Koraldannelse, men saaledes at overalt, hvor de to Varie- 

 teter af Koralkalk grændse op til hinanden, skeer Overgangen aldeles umærkelig uden nogen 



