46 



hertil maa jeg dog bemærke, at mine Iagttagelser indskrænke sig til mindre Forsteninger, 

 som f. Es. Cypræa bullata, og det er hidtil ikke lykkedes mig at finde en eneste større, 

 halvfyldt Forstening, der fandtes paa sit oprindelige Sted. Kun ved saadaune kan man vente 

 at finde brugbare Flader, da man olie i den samme Unival\s Vindinger kan træÉfe den der 

 afsatte Masse 'snart af Bryozoer, snart af hærdnet Kalkslam) med Overflader, der ikke engang 

 ere indbyrdes parallele. Man kan undertiden see. hvorledes Kalkslammet ogsaa inde i 

 Skallens fluulhed, hvor der næsten ingen Bevægelse har været i \ andet, ligesom i Kalk- 

 stenen, er gledet fra Vinding til Mnding, efterhaanden som det der bundfaldtes, indtil det 

 tilsidst fæstnedes ved den udskilte kulsure Kalk. De grovere Partikler have der ofte dannet 

 en skraa Flade i den ene Vinding, medens Kalkslammet dannede en horizontal i den anden, 

 saa at disse Flader maae lehandles med en vis Forsigtighed , naar man deraf skal uddrage 

 del nævnte Resultat. 



\f .\lt, hvad der her er fremsat om den >Tigre Koralkiük, truer jeg nu, al del vil 

 være indlysende, at den vel ikke godt kan ansees væsentlig forskjellig fra den anden Varietet, 

 den ældre Koralkalk, hvoraf den danner en Fortsættelse, og del ligger i Sagens Natur, 

 at denne sidste paa mange Steder oprindelig kan ha\e bavl lignende Ueldninger, som dem, 

 vi kjende i den yngre Koralkalk, om ogsaa kun af mindre Idslrækning. Den slorre 

 Ta*lhed, som den ældre Koralkalk i .\lmindelighed er i Besiddelse af, maa sandsynligviis være 

 Gnmden til, at vi nu ikke kunne paavise dem, i Forbindelse med, at de dybere Lag ikke 

 fremstille sig for os i saa store og let overskuelige Profiler, som de Hvre. Paa Grund af 

 de slorre Dimensioner, den yngre Koraldann*-lse her. saavidl vi endnu kjende dem, synes at 

 have antaget, saavelsom af dens mere eensformige Udvikling staaer den dog i en bestemt 

 Modsætning til de ældre Dele af Faxekalken, hvori Koral- og Bryuzodannelserne trælTes mere 

 adskilte, og om roan end ikke skulde mene, al der fandtes Eiendommeligheder nok i det 

 forskjcllige Materiale, hvoraf Kalkstenen er dannet, saavelsom i Leiringsforholdene og Lagenes 

 Heldning, til derpaa at begrunde en Opstilling af de nævnte Varieteter, troer jeg dog, at der 

 ikke kan indvendes noget Væsentligt mod en saadan Sondring, naar den kun foretages her, 

 for lellere at kunne oversee hele Koralklippens successive Dannelse. 



Del er en væsentlig Mangel, at man ikke kjender Noget til Koralklippens Yderrand 

 imod Nord, især med IJensjn til, hvorvidt Koralkalken der er bleven afsat i heldende Lag 

 udefter ligesom i den sydvestlige og sydlige Deel — en Antydning af dette Phänomen, men 

 rigtignok efter en meget indskrænket Maaleslok, haves dog i et tidligere omLdt Gjenncmsnit 

 (Fig. 3 og 4i. — eller om Koraldannelsen der maaskee har sænket sig med en mere jevn 

 Skraaning ud over en slorre Flade. De hidtil aalmede Brud ere neppe istand til at give 

 nogen Oplysning derom, da en slig Grændse maa suges mere mod Nord eller udenfor den 

 saakaldie • kalkerund-, der er udlast til Kalkbr\dningen. 



