49 



mere almeengyklige Helingeiser for Korallernes Væxt, der maae antages at have været pjæl- 

 dende i enhver Jordperiode, og man skal vist neppe kunne linde en ældre Koraldannolse, 

 der egner sig bedre til en saadun Saninienligning, end netop Faxekalken med sine forholds- 

 viis saa vel bevarede oprindelige Structurforhold. 



1) Hvad \ armeforholdene augaaer. da kan del neppe være nogen Tvivl underkastel, 

 at Vandets Varmegrad her i vort nordlige Kridlliav dengang maa have vieret høiere end i 

 den nuværende Tid, selv om man af Hensyn til de her forekommende Koralslægter anseer 

 det uodvendigt snarere at sammenligne disse Koraldannelser med iMiddelhavets end med 

 Sydhavets. 



Det er kun undtagelsesviis, at man træffer Koralrev, hvor Havet har en Middeltem- 

 peratur af 18—19° C, og, hvad Aslræa, Mæandrina. Madrepora og Gemmipora angaaer. 

 trives de bedst ved en>'arme af 29 — -30° C, men aftage baade i Henseende til Størrelse og 

 Mængde ved en Varme af 23°, ved hvilken dog baade Porites, Pocillopora og Caryophyllia 

 trives godt. Ville vi nu tillige tage Hensyn lil Middelhavet, hvor der forekommer Koral- 

 former, der ere beslægtede med dem. der findes i Faxekalken, da angives Middeltempera- 

 turen i Havet ved den sicilianske Kyst til 22 — 24°*), saa at der er en hoi Grad af Rime- 

 lighed for, at der her i vort Kridthav maa have været mindst en Middelvarme af 2Ü° C , 

 hvorimod Vandet nu efter 8 Aars Iagttagelser ved Trekroners Batteri har viist sig at have 

 en Middeltemperatur af 8,6°. 



2) Hvad dernæst Dybden angaaer, paa hvilken Faxekalken er dannet, da mangler 

 man jo rigtignok endnu tilstrækkelige Data til med Sikkerhed at drage Slutninger deraf, 

 dog Iroer jeg, efter hvad der i del Foregaaende er meddeelt , at man tor paaslaae, 

 at Koralklippen i Faxe hverken kan have naaet umiddelbart op til Vandets Overflade eller 

 være opbygget i nogen meget stor Dybde: thi i fnrsle Tihælde vilde der have viist sig ganske 

 andre Virkninger af Bølgeslaget i Form af egentlige Slranddannelser (rullede Brudstykker), 

 end der kan eftervises i Faxekalken, og i det andel Tilfælde vilde den. — afseet fra de mange 

 andre Grunde, der tale derimod, — aldeles have været unddraget alhidvirkning af Vandbevæ- 

 gelse, hvorpaa der dog haves umiskjendelige Spor. navnlig i de knuste Bryozoer, den utallige 

 Mængde Koralbrudstykker og tildeels ogsaa i det allevegne bundfældle Kalkslam. *'). 



At man har truffet en enkeh Caryophyllia paa 80 Favne, en Corallinm |33°jN'.B.) 

 paa 120 Favne og en Gorgonia (Brasilien) paa I GO Favne, kan ikke anvendes som Stolte for 

 Muligheden af, at Faxekalken skulde være dannet paa saa store Dybder. 



3) Men fremfor Alt see vi især Ligheden med Nutidens Koralklipper i de heldende 



•) Bouger. Das Mittelraeer. 1859. p. 1G6. 



"l Darwin anforer et slaaende Exempel paa, hvornieget Kalkslam der ikke blot dauaes ved, men ogsaa 

 borU'ores fra Koralrevene, Geolog. observaUons. 1S51. p. 117. 



Videosk. Sclsk. Skr. b Række, naturvideiisk. og molhem. AfJ. 7 Ud 7 



