51 



der hidtil kim er iaglLugul. ])iiii cl eneste Sted (den midterste (li-idie |i;i;i i,iiiri(ivns;i^'ri:np), 

 og som først er paaviist og forklaret af Forchhammer, indsknenki' alle senen' iMiraiiih'inger 

 i Faxekalken sig i Hovedsagen til en Afsætning af to Stoffer, nemlig knisiiur K;ilk og 

 Kiselsyre, af hvilke igjen den forste har størst Betydning, ved at den er foregaael i alle 

 F)ele af Klippen og det ligefra den allertidligste Periode af denne Koralkalks 'rilliii\i'ii inillil 

 den Dag i Dag. 



Al den kulsnre Kalk, der ikke umiddelbart hidrører fra den dyriske Virksomhed, 

 fremtræder her under tre forskjellige Former, nemlig: 



1) som et Bindemiddel for Kalkslammet, der efter Mængden af udskilt kulsnur 

 Kalk kan antage en meget forskjellig Tæthed, og i de Tilfælde, hvor en rigeligere 

 Udskilling er foregaaet, sees ofte tillige alle Gjenstande incrusterede deraf; 



2) en Dannelse af krystallinsk Kalkspath i alle Huulheder, der have 

 dannet meer eller mindre aflukkede Bum; 



3) en Travertin-Dannelse. 



Fra et chemisk Standpunct vilde der ikke være nogen Grund til at skjelne mellem 

 disse tre Udsondringer af kulsuur Kalk, hvis de ikke vare foregaaede til forskjellige Tider i 

 den her anførte Orden, som kan sees af de Forandringer, en Mængde Forsteninger have 

 været underkastede, og navnlig ved saadanne Forsteninger, hvori de uorganiske Levninger ere 

 forsvundne ved en senere chemisk Indvirkning. Lettest kunne Forandringerne forfolges ved 

 en af de i Koralkalken hyppigst forekommende Forsteninger, som f. Ex. Koralstokken af en 

 Caryophyllia, og det er da tildeels overflødigt at tilfoie, at det ikke derfor er nodvendigt, al 

 den enkelte Forstening paa ethvert Sted 1 Faxekalken skal have gjennemløbet alle de nedenfor 

 nævnte Forandringer, men kun, at Ordenen, hvori de ere fulgte efter hverandre, overalt 

 er den samme. Travertindannelsen vedrorer ikke Forsteningernes Metamorphose og nævnes 

 derfor særskilt senere. 



Et'ler KoraOens Død iagttage vi saaledes, 

 I) at de mange smaa Mellemrum imellem Skillevæggene inde i Korallen 

 ere blevne meer eller mindre fyldte med overordentlig flint Kalkslam, der 

 her lettere end noget andet Sted har kunnet bundfælde sig, da Vandel paa saadanne Steder 

 har været blottet for al Bevægelse. Dette er det Hyppigste, men desuden sees ogsaa 

 ofte Koralgrenene aldeles nedsænkede, og altsaa trindt omgivne af Kalk- 

 slam (Fig. b), eller, hvad der med Hensyn tilvirkningen kommer ud paa Eet, Kalkslammel 

 er i den lange Periode, hvori denne Virkning har vedvaret, efterbaanden afsat op omkring 

 Koralgrenene i del Indre af Klippen, hvor der ligeledes har været den fornødne Bo. Efter 

 Bundfældningen er Kalkslammet hæ.rdnet ved en Udskillelse af kulsuur Kalk, og hvor delle er 

 skeel livligere, er da, som allerede nævnt, alle Gjenstande overtrukne nu'deu Sk(ir|ie at' 

 smaa Kalkspalhkrystaller, i Almindelighed af en svag, rddlininu Farve, der liiihNu-er fra en 



7* 



