54 



tage Kalk fra det med en stor Overflade forsynede Kalkmeel, der i en uhyre fiindeelt Til- 

 stand er udrort i Vandet, end angribe den kulsure Kalk, der i en foregaaende Periode er 

 udskilt og har forenet en Deel af Kalkslammet til en fast Masse. 



?»aar man betaenker, hvor overordentlig lang Tid hele Koralklippen behover til at 

 dannes, er det let forstaaeligt, hvor vanskeligt det maa være i den enkelte Tidsdeel, der 

 kan ansees for uendelig lille i Sammenligning med hiin, at eftervise slige Forandringer, 

 især hvis den udtalte Formodning maatte \ære riglig, at [lavvandet paa eet Sted af Koral- 

 klippen mister en Deel Kalk og paa et andel Sled forsynes dermed paany. Det vil da beroe 

 paa, hvilken af disse > irkninger der i det Bele taget foregaaer efler den største Maalestok, 

 om man i Nandet omkring EonUklippen skal kunne paavise en kjendelig Forandring i Hav- 

 vandets normale Sammensætning som en Forogelse eller Formindskelse af Kalkmængden, 

 hvoraf dog del Sidsle synes rimeligst. Fra N andmasser, der slaae i umiddelbar Forbindelse 

 med et stærkt bevæget \ erdenshav, er det ikke sandsynligt, al der \\l kunne eRervises større 

 Forskjelliglieder, end Forchhammer har fundet i de tre af ham forelagne .Analyser af Vand, 

 laget i Nærheden af Koralrevene, og det var jo dog tænkeligt, al den Modsigelse, der synes 

 al fremeaae af en Sammenligning mellem disse Analyser, kunde forklares ved den dobbelte 

 Indvirkning, som Organismerne paa Revels Yderside og de recn chemiske Forandringer 

 i del Indre af Revet udeve paa Havvandels Sammensætning. 



I Lagunen og i Dybel paa den ydre Side af Hevet (forsaavidt man ved Lodning har 

 kunnet lære del al kjendei, hvor de nedskredne større og mindre IJrudslykker opdynges, 

 ere Partiklerne derimod ikke sammenkitlcde, men lose, saa at den omtalte chemiske Indvirk- 

 ning synes nærmest knyltel til den Deel af Koralklippen, hvis hele .Masse er ligesom ind- 

 hyllet af Organismer, i hvis iteslanddele der uafbrudt maa foregaae en livlig Omsætning. 



I Fa.\ekalken trælTe vi nu tilsvarende Forhold. Paa alle Punkter, hvor vi see Spor 

 af en kraftig Koralvæxl, iagtlaues ocsaa en li;;nende Idskillelse af kulsuur Kalk, der har 

 fæslnel del afsatte Kalkslam imellem Koralgrcnene, og i samme tirad som disses .Mængde 

 lager til, er ogsaa i Reglen Kalkstenen haardere. Rryozokalken har derimod kun ringe 

 Sammenhæng, undtagen i de Dele, der befinde sig i Nærheden af Korulkalken: men om 

 den er del ogsaa tidligere godtgjort, al den i Uovedsagen bestaaer af sammenskyllede 

 uorganiske Levninser af dmle Dvr, hvis organi.'^ke Dele maaskee allerede for længe siden vare 

 forsvundne, og hvori der derfor var mindre Anledning til, at den nævnte chemiske \irksom- 

 hed skulde yttre sig, skjøndt den paa den anden Side dog heller ikke aldeles mangler. 

 Derfor IræfTes ogsaa løse Rryozolag kun paa saadanne Steder, hvor de have en slørre Ud- 

 strækning, siia al de derved ere blevne saagodlsom aldeles uberørte af den nævnte Cémen- 

 tation. De smaa Rrvozolag i Koralkalken cre allid hærdnede til en fast Kalksteen ligesom i 

 alle de Dele af de større Lag, der støde op til Koralkalken baade i horizontid og vertikal Retning. 



Ligesaa lidt som al Koralkalk i hævede Rev fra den nuværende Tid viser sig 



