57 



ved (le ]i;i;i liere Steder foreküinmeude «orgues géologi(iues» , der biiiide i IJeiiseende lil 

 Imiiiii og liidliold stemme aldeles overeens med Sltorstenenc i Faxekalken. Naar det 

 Igjeiuiem Middjordcn nedsivede Vand, der altid indcliolder en Deel Kiilsyi'e, paa et enkell 

 Sted lettere har kunnet bane sig \ei igjennem Rnllesteensleret til Faxekalken , vil Vandet 

 der, forudsat at Kalkstenen er tilstrækkelig poros, i Tidernes Lob oplose iXoget af Allobs- 

 rendcns Sidevægge, og hvor Mængden af det tiistrommende Vand er betydelig, \il der 

 danne sig en baade dyb og vid, forneden spids tilløbende, Aabning, hvori de dækkende 

 Masser efterhaanden synke ned*). Ved at Vandet udslenimede alle fmerc Leerparlikler af 

 Uullesteensleret, isærdeleshed af den Deel, der var sunket ned i Skorstenen, efterlodes der 

 i Midten af samme en Kjerne, der indeholder forholdsviis mere Sand og Gruus, end der 

 ellers findes i Jordlaget, der dækker Faxekalken**). Leret findes afsat deels som et tyndt 

 Lag med en mork rodbruun Farve, navnlig i den ovre Deel af Skorstenen imellem dennes 

 Sidevæg og den nævnte Kjerne, deels er det fulgt med >audet ned i selve Faxekalken, hvor 

 det ofte findes afsat endog i en betydelig Dybde i dens Spalter og Huullieder, og altid 

 har en guulhvid eller chamois Farve paa Grund af en Indblanding af nedskyllede fine Kalk- 

 partikler***). Fig. 23 og 24 vise Gjennemsnittene af to fuldstændigt udgravede Skorstene i 

 Øslvæggen af Hvedelandsgruben. De fandtes i den ovre (yngre) Koralkalk. Fig. 25 er en 

 usædvanlig (over 17 Fod) dyb Skorsteen i den midterste Grube paa Liimovusagrene i den 

 ældre Koralkalk. Den blev udgravet indtil de punkterede Linier, der antyde den Dybde, 



') Jeg maa liertil foie en Bemæikiiing, uden dog at ville tillægge den nogen særegen Beviiskiaft for 

 Rigtigtieden af Ovenanførte, nemlig at jeg liar liavtLeiligtied til at see en heel Række (S og mulig endog 

 flere) Skorstene, der noiagtigt vare beliggende under Gravteriie ved den nu aflagte Vei, der tidligere 

 gik over »Kalkgrunden» fra Faxe-By til Værlose (S. Kortet). Vel træffes de ogsaa udenfor denne 

 Linie, men meget sjeldnere, saa at jeg i alle de andre Grutjer kun har seet 3, hvoraf ovcnikjobet 

 den ene mere horte hjemme i Rnllesteensleret, da kun en ringe Deel af den nederste Spids strakte 

 sig ned i Faxekalken. 



■) Til Sammenligning anføres her et Par Exempler paa Bestanddelene i Rnllesteensleret fra forskjellige 

 Steder i Faxe-Bakke og fra Kjernerne af to Skorstene, efterat alle egentlige Rullesteen vare borttagne. 



Gruus . . . 

 Grovt Sand 

 Flint Sand 

 Leer .... 



Rullesteensleer. 



Baunekulen. 



Rosendals 

 Grube. 



Kroeaerene om- 

 krini; Skorst. 

 I Fig. 29 



Kjernerne. 



Kroeairrene. 

 tif. 2>l. 



Store Skorsleen. 

 Flg. 2Ô. 



2 "lo 

 13 — 

 39 — 

 46 — 



3 "lo 



le — 



32 — 



49 — 



6°/o 

 14 — 

 41 — 

 40 — 



13 % 

 33 — 

 38 — 

 16 — 



8 % 

 28 — 

 55 — 



9 — 



eller med Udeladelse af Gruusmængden, der altid er noge 



usikker : 







Sand 53 "/o 49 <"o 



58 "/o 1 



82 »/o 

 18 — 



90 % 



Leer 47 — 51 — 



10 — 



"") Det rødbrune Leer indeholder 17 % ^"e og kun 2 % C Ca. hvoriinud del i:uulhvide indeholder 53 % CCa. 



Q 



Viilensk. Solsk. Sk. 5 Række, nalurvidensk. og niallipm. ATil. 7 B. 



