65 



tens Tilbliven at være betinget af Tilstedeværelsen af Kiselsvampe, og der findes ii^kc faa 

 Svampforsteninger i Faxekallven i det Hele taget, men kun som Aftryk og endnu ikke mdere 

 undersøgte, saa at det er uafgjort, om det har været Kalk- eller Kiselsvampe. Selv mii det 

 niaatte vise sig, at der liar levet stnrre Kiselsvampe paa Koralklippen, synes der doi: ikk(^ al 

 have været Kiselsyre i tilstrækkelig Mængde, til at Kiselnaalene hurtigt nok have kunnet 

 tiltrække det fornodne Materiale, saa at der deraf kunde opstaae virkelig Flint i Koralkalken, 

 hvilket derimod er Tilfældet med Faxelaget i StevnsklinI, hvis Svanipforsteninger ganske ligne 

 dem, der forekomme i Kridtet ved Aalborg. Dyrelevninger med et fastere Skelet kunde lettere 

 bevares i den stærkt forgrenede Koralkalk; et saa lost og usammenhængende Skelet derimod 

 som Svampenes maatte efter Dyrets Dod være meget udsat for at bortskylles. Muligviis 

 er dette netop Grunden til, at vi trælTe de ubetydelige Spor af Flint inde i Lavningerne i 

 Bryozokalken. Flintlaget ved Dolomiterne forekommer vel i de øvre Lag, men dette har sin 

 Grund i, at hele dette Parti har været underkastet en senere Hævning. 



IV. Mechaiiiskc Foraiidriiigei*, som Faxekalkeii har niidcigaaet, 

 eftcrat Koraldaimelseu var afsluttet. 



Da det hoiest beliggende Punkt af Kalkklippen nu ligger omtrent 225' over Havets 

 Overflade, er det en afgjort Sag, at den maa være hævet, men Spørgsmaalet er, hvorledes 

 denne Hævning er foregaaet, og vi maae da nærmest skjelne mellem en partiel, der kun har 

 indvirket paa enkelte Partier af Faxekalken, og en mere almindelig, som hele Bakken og dens 

 Omgivelser have været udsatte for. Der haves adskillige Kjendsgjerninger, der kunne benyttes 

 til at oplyse Beskaffenheden af den første af disse Hævninger, som jeg her nærmere skal omtale. 



Det er allerede tidligere antydet, at Bryozo kalken afgiver et Middel til Be- 

 stemmelsen af de Forrykkelser, som enkelte Dele af F a \ e k a 1 k e u have været 

 udsatte for, og jeg skal her særligt anfore alle de iagttagne Faldvinkler i de forskjellige 

 Partier af Bryozokalk. 



1) I det nordvestlige Parti. 



Den midterste Grube paa Liimovnsagrene 



Grevskabet Bregentveds Brud, sydligste Grube . . 

 Do. do., et isoleret Brud i Midten 



Do. do., den nordligste Væg . . . 



Vidensk. Selsk Skr., 5 R., nolurvidcnsk. og mnthem. Afd. 7 BJ. 



Fald. 



Efter 

 Kompasset. 



retvisende. 



14° 



N. 40° 0. 



NNO. 



8° 



N. 35° 0. 



NNO. 



5° 



0. 



ONO 



2° 



NO. 



NNO. 



