HO 





f. 



Temperaturlabet 



pr. Minut il'olge 





!« — «o)- 



Forsogsræklien X. a. 



Dulongs & Petiu 



Forsog. 



Anmærkning. 



116= C. 



160 



1.66= C. 



6,«= C. 



I Dulongs & Pelils Forsoa 

 var (« — Oj,! ikke 116= 

 men 120°. • 



100° 



191 



1,20= 



4,99° 





80° 



206 



0,90° 



3,77° 





60° 



216 



0,61° 



2.61° 





40° 



230 



0,40° 



1,60° 





20° 



240 



0,19= 



0,71° 





fleraf fremgaaer altsaa, at, med den Forskjel, al Dulongs A: Telits Temperaturlab 

 heell igjennem ere omtrent 4 Gange sterre end det, som jeg har fundet, er Loven for 

 Varmens Aflagelse med Temperaturen næsten ganske den samme, som den de have fundet. 

 Erindres det nu, at Dulong og Petit experimenterede med store Thermomelerkugler, imedens 

 jeg liar arbeidet med en Cviindcr, men at den opvarmede Vædske, som i det ene Tilfælde 

 var Qviksolv og i det andet Tilfælde var Vand, i begge Tilfælde var i Hvile, saa troer jeg 

 heri al finde Noglen til Forklaringen af den L'overeensstemmelse , som Onder Sted imellem 

 de Resultater, som jeg i det Foregaaende har udviklet, og dem, som Dulong og Petit have 

 fundet, og jeg haaber, at del i det Felgende skal lykkes mig at paavise, al, naar den New- 

 tonske Lov er rigtig, saa maa der vise sig en saadan Forskjel, som den vi her have sect. 

 Ili-tænke vi nemlig, al det er blevet beviisl, al under permanente Temperaturforhold er den 

 i en Tidseenbed udstrømmende Varmemængde stedse proportional med DilTereotsen mel- 

 lem Rorledningens og den, samme omgivende Lulls Temperatur, saa er del, som jeg oftere 

 har bemærket, ogsaa utvivlsomt, at Varmelabel i alle Tilfælde maa være proporliunall 

 med Differentstemperaturen imellem Rorledningen og den omgivende Lufl, uden Hensyn til 

 Vandels Bevægelse i Ledningen; thi den eneste Indvirkning, som en saadan Bevægelse kan 

 udeve med Hensyn paa N'armeforholdene, er aabenbart den, al Vanddelene stadigt blan- 

 des imellem hinanden saaledes, at Temperaluren af hele Vandmassen derved bliver mere 

 eensformig og Varmen ved Ledningens Overflade bliver storre end ved Stiisland af Vandel i 

 Ledningen. Fandtes der en Vædske, som havde en uendelig stor Narmeledningsevue, saa 

 maalte Varmen eieblikkelig fordele sig eensformigl over samme, og tænke vi os et saadan t 

 Fluidum al gjennemstromme Rerledningen, saa maatle Temperaluren i alle Punkler "være 

 ligeslor uafhæneig af Varmestrommen; men el saadant Legeme er hverken Vand eller Ovik- 

 selv , som begge tabe mere og mere i \ arme eflerhaanden som den gjennemlobne Deel 

 af Rnrledningen er slorre, og jeg kan tilfoie: el saadant Legeme existerer ikke; thi 

 del er bekjendt, at selv vore bedste Varmeledere frembyde en ikke ringe .Modstand imod 



