115 



T, 



1) 



0,5 



2 



.3.5 



s 



8 



11 



14 



17 



22 



in - 0„) 



119,3° 



118,73 



117,05 



115,40 



113,75 



110,54 



107,43 



104,40 



101,50 



06,73 



(K, — ôo) 



119,3 



1IS,7 



115,9 



113,0 



111,6 



108,2 



104,2 



100,8 



97,0 



91,7 



(" — »>) 







0,03 



1,15 



1,80 



2,15 



2,34 



3,23 



3,60 



4,50 



5,03 



T, 



27 



37 



■47 • 



62 



77 



92 



107 



139 



182 



227 



(« — 9o) 



92,23 



83,85 



76,21 



6 G, 06 



57,26 



49,63 



43,02 



31,71 



21,05 



13,70 



(«,-«„) 



87,1 



79,1 



71,4 



Gl,9 



53,5 



4G,7 



40,7 



30,3 



20,8 



14,4 



(m — Z',,) 



5,13 



4,7b 



4,81 



4,16 



3,76 



2,03 



2,32 



1,41 



0,25 



— 0,7 



Ved at betragte Differentsen (u — u^] mellem den efter Newtons Formel beregnede 

 og den observerede Temperatur, viser det sig, at den voxer i Lobet af en halv Times Tid, 



fra Nul til 5,13°, samtidig med at 



ö„i aftager fra 119,3° til 87,1°; men derefter anager 



(m— Mj) fra 5,13° til Nul, medens (Mj — öy) aftager fra 87,1° til omtrent 20°, og bliver 

 derpaa negativ. Dette stemmer saaledes med den omtalte Betragtning, ifølge hvilken Af- 

 vigelsen fra den Newtonske Lov hidrører fra den ulige Varmeledningsevne, hvormed Vandet 

 fremtræder, eftersom det er i Bevægelse eller i Hvile; thi {u — ?<,) er ikke blot i Harmoni 

 mod Formlen (3'i), men den viser tillige, at, skjøndt Afkjølingshastigheden i Begyndelsen er 

 større end efter Newtons Lov, saa medtager den fuldstændige Afkjøling af Ledningen dog 

 længere Tid, end om Afkjølingen helt igjennem havde fulgt denne. Hvis derimod Tempe- 

 raturen virkelig sank hurtigere i alle Punkter af Massen, end efter den Newtonske Lov, 

 saa vilde (u — Mj) bestandig være en positiv Størrelse, idet u^ stedse vilde være mindre end 

 M og blive Nul en Tid før m. 



Dette stadfæstes yderligere ved Forsøgsrækken X. b., som blev udført ved Maale- 

 røret Nr. 4, der ligeledes var anbragt i den 4 Tom. Ledning. Foretage vi nemlig en ganske 

 tilsvarende Beregning for dette Maalerør, idet vi sætte (m, — d^] = 114,5°, saa finde vi føl- 

 gende sammenhørende Værdier for Tj, (u — Öq), (Mj — Ö„1 og [u — u^]: 



'A 







1,5 



3 



■i,5 



7 



10 



13 



16 



19 



24 



(u - ô„) 



114,5° 



112,8 



111,3 



109,7 



107,1 



104,1 



101,2 



98,3 



95,5 



91,1 



("■-«o) 



111,5 



106,4 



105,0 . 



103,0 



100,0 



96,2 



93,1 



89,7 



86,7 



81,7 



(u — u,) 







G,4 



6,3 



6,7 



V.l 



7,9 



8,1 



8,6 



8.8 



9,i 



T, 



29 



39 



49 



64 



79 



94 



109 



141 



184 



229 



iu - do) 



86,8 



79,0 



71,9 



62,2 



53,9 



46,7 



40,5 



29,9 



19,8 



13.0 



(".-«o) 



77,5 



70,1 



63,2 



54,1 



46,3 



40,5 



35,0 



26,2 



17,9 



I2,a 



(« — «,) 



9,3 



8,9 



8,7 



8,1 



7,6 



6,2 



5,5 



3,7 



t.B 



0,8 



