158 



'4 (Ae. Scacchiana) af hele LegemsJængden. almindeligviis belob den sig til den femte eller 

 sjette Deel'). 



Svælghovedet 7) er af ovalt Omrids : hos nogle Former er det længere, hos andre 

 kortere (og selv hos Individer af samme Art saaes det noget vexlende i Længde efter Con- 

 tractionstilstanden i Dodsøieblikket); hos nogle Arter er det helere, hos andre mere ned- 

 trjkt. DelsForende dækkes af den nys omtalte Læbeskive : Bagenden dannes afTunge- 

 muskelmassen alene : paa samme rager Enden af Raspepulpen meer iCorypbeUa, Monlagua) 

 eller mindre (Glaucusi frem. Siderne ere hos de forskjellige Slægter og Arter hvælvede 

 paa forskjellig Maade og i forskjeliig Grad: de formes af de ved deres Farve afslikkende 

 Rjæber, som tildeels dækkes af egne baandformede Muskler, der udspringe fra Kjæbemes 

 bageste Deel. Den o v erste Flade af Svælgliovedet beslaaer af en forreste Deel, der sees 

 strække sig fra Randen af Læbeskivén til Udspringet af Spisereret, og som dannes af en 

 tyk, paatværs lebende Muskel iM. iransv. sup.l: — og en bageste Deel, som fra Egnen af 

 Spisereret fortsætter sig bagad og umiddelbart gaaer over i Indersiden: den sidste Deel 

 %iser paa hver Side en paalangs lebende Muskel IM. rectus sup.l, hvis forreste Ende er 

 skjult af Tværmusklen. og som bagad udbreder sig viAeformet paa hver Side af den langs 

 Midtlinien meer eller mindre fremstaaende eller kun nedenfra gjennemskinnende Raspepulpe. 

 Svælghovedets nedre Flade er altid meget smallere end den eversle, fordi Kjæberne skraane 

 nedadtil og naae nærmere sammen end oventil; i sin største Udstrækning dannes den 

 af el lyndl Lag Muskler med Længde- og el lykkere med Tværretning, ved hvilke Mellem- 

 rummet mellem Kjæberne blider udfyldt: dens bageste Deel bestaaer af .Muskler, der slige 

 iveirel og op i den bageste Deel af Oversiden: lige i Midtlinien sees de lo Indtrædelses- 

 steder for den tvcdeelte Endegreen af aorta cephalica (.A. bulbi». 



Svælghovedet i sin Heelhed bevæges af to Sæt Oade, med Enderne Gngerformet 

 i hinanden gribende Muskler. Del ene Sæl, de fremstrækkende .Muskler (Mm. prolru- 

 sores bulbil, udspringer med sine i hverandre flydende Uoveder fra den bageste Deel af 

 Ldsiden af kjæberne og hefter sig med i hverandre gribende Haler paa Mundrerets bageste 

 Deel nær ved dets Overgang i Læbeskiven. Del andet, stærkere Sæt Muskler, de .Mund- 

 reret tilbagelrækkende l.Mm. relrahenles roslrii. ligger udenpaa det forrige; af saadanne 

 sees der paa begge Sider oventil, paa Siderne og nedentil almindeligviis respective eet eller 

 to Muskelbaand, der sædvanligviis udspringe med flere Hoveder fra Dedækningerne paa den 

 bageste Deel af Hovedet, Halsen og ved Fodranden; de have en kort Muskelbug og gribe 



'1 Hos Ar. papulosa tyots Ltcosåtn iMse Fieortme hos Haor<«k os Emblcloo Ann. XV. pL V. f. 16; 



— (hi Ddto^^rii:« .%ntiTel5<r iDaoele — at ndejvre ' 1 af Lef emslxof den : paa et af mi: anilersøsl 



Indifid IS. odf I. bclfb den tic til ' 10. 

 ti For den Mçende FreisstiJiiDç smL man ister Tab IV Fie. I, 2, 3 (Ae. salm. ; Tab VI. f. 6—9 



iGlaocos atiant. . 



