161 



IVi(3 Uev\ oy riKlciTiiiulcii ill' Kju'luui. — Al' l'";ir\(' ci'c Kj;i'lirnic lir]|-ii;if,'ti,-t ,u'iiiill;i(lnp, 

 inorkest der, livor do l'n'inliyde moost Masse; dr synrs i dd lldr ;lI lilivc iiuirkcrf uu'i\ 

 Dyrels Alder idler ere iihdiiiind.sle alliil iimrkere Inis d(^ storre liidixidcr. Ilos iio,i.d(.' l-'nniirr 

 synes de dog constant noget mnrkere (Ae. salnionacea), hos andre (Ae. Jiostoniensis, neapoli- 

 tana) altid lysere. Kjæbernc vise lavtliggende, grovere og linere Tilva'xlstrilier, der ere lige- 

 som concentriske med INavleparliet og især tydidigt parallele med Bagranden; de sammen- 

 sættes af yderst fine, tæt sammentrængte Klem en ter, der staae lodrette paa Væxlstri- 

 berne ; yderst i Bagranden ligge disse knn i el enkelt Lag-]-). 



Kjæbens Udside overtrækkes af en tynd, men seig jMeni hraii , .s(jiii hakiger 

 nølere fast ved Kjæbens Rande. Den ndmærker sig ved en eiendonnnelig zirlig Bygning, 

 der formedelst den niige Tykkelse af de iVIembranen sammensættende l'^lenienter vanskeligt 

 lader sig gjengive i Afbildning (sml. t. IV. f. 8; 1. VI. I. 12), da Celledelene ikke samtidigt 

 falde nogenlnnde i Objectivets Brændpunkt. Membranen sammensættes af mere eller mindre 

 langstrakte Celler, sædvanligviis (Ae. salmonacea, Glaucns atlanticus) med en Tværdiameter 

 af 0,00.5 — 0,008""" og med tydelig Kjerne med et lille glindsende Kjernelegeme: i bei-'ge 

 Ender forlænger denne Art Celler sig oftest i en tynd, deelt Traad, som anastomoserer med 

 dem fra nærliggende Celler. Celleomridset er oftest skarpt afgrændset, og en Adskillelse 

 mellem Celle og Traad saaledes almindeligviis tydelig; kun underliden syntes Celle- ug 

 Traadparti at gaae umiddelbart over i hinanden. Cellerne ligge med deres Længdeaxe par- 

 allele med hverandre og med Kjæbens Længdea.xe; de synes leirede i tiere Lag ovenpaa 

 hverandre; de, der tilhore det samme Lag, ere ordnede i et Slags Qvincnnx, idet Cellerne 

 af en Række støde op til Traadfortsættelserne i Siderækkerne. Paa Bagranden af Tygge- 

 fortsættelsen sees altid et Lag Cylinderepilhel, i hvilke den nysnævnte Cellebeklædning gaaer 

 over uden bestemt Grændse. — Fra disse Elementer udspringe eller idetniindste paa denne 

 Membran hefte sig Svælghovedets ovenfor omtalte fremstrækkende Muskler. 



Indsiden af Kjæben hænger noie fast' til Kjæ^bemuskelniassen med liidlagelse af 

 i Navlepartiet og Egnen nærmest bag samme, hvor der efterlades et tomt Rum, Bi mund- 

 hulen; som allerede forraader sin Tilstedeværelse udvendigt fra gjennem Kjæben og under- 

 liden sees indtage indtil det Halve af Kjæbens udstrækning. Naar man — selv med al For- 

 sigtighed — forsoger at borttage Kjæben, hænder det dog ofte, at en Deel af den lykke 

 Cuticula paa den frie Forende af Kjæ^bemnskelniasseu bliver hængende ved Kjæben og 

 staaende som et Skillerum, der udspringer i Egnen af Tyggeforlsættelsens Rodparti og 

 derfra slaaer paa Skraa op langs Kjæbens Indside til Egnen ovenfor Kanuiiiii-n~); samme 

 betegner da endnu tydeligt Mundbihulen. 



t) Tab. 11 \. fig. S; t. IV. f. 7. 

 tf) Tab. IV. fig. 't A; 1. V 1Î. f. 10". 



VidensK. Solsk. Skr., 5 Ba-klic, naliirviileiisk oy mullitm AfJ , 7 IIJ. *' 



