233 



Midlen og af(agcr derfra mod begge, især mod den bagesle Ende. Den ovre Tiade iFig. 3.) falder 

 fra Midten skraal af mod Forenden og Hagenden, især mod den sidste; den forreste Deel af 

 samme er jævnt, dog kun i ringe Grad, hvælvet; den bageste sees svagt (kun ved stærkere 

 Contractionstilstand mere) uillmlil jiaa begge Sider af cji frcmstaaende Ilygning (Elaspe- 

 pulpen) ; i begge de saaledes dannede Gruber optages Spjltekjerllerne. L'nderfladen er jævnt 

 biiget; Sidefladerne hvælvede og oventil paa Grund af Ivjæbernes Form lidt vinklede. — Mel- 

 lemrummet mellem den forreste Deel af de ovre Kjæberande (:\I. transv. sup.) er baglil 

 bredere, fremefter meget smallere (Fig. 1); det mellem de nedre Rande sees bagtil smallere, 

 fremad meget bredere (Fig. 2)'). — Naar Læbeskiven (med Forsigtigbed) borttages, sees paa 

 Undersiden det sædvanlige Muskellag (M. longitudinalis inf., lateralis bulbi) stærkt udviklet, 

 kun fortil af storre Brede end Læbeskiven, dannet af temmelig brede Knijjper, der conver- 

 gere noget henimod Mundaabningen og hefte sig paa Chitinkraven uuder Insertionen af 

 Læbeskivens Muskellag; bagtil (d. e. i Mellemrummet mellem Kjæberandeue) sees disse 

 Knipper paa sædvanlig Maade udspringe fra Kjæberanden, (M. longitudinalis inf. b. ph.); paa 

 Siderne udspringe de fra Kjæbernes Udside, hoiere oppe fra Navlepartiet (AL lateralis bulbil. — 

 Svælghovedets sædvanlige Bevægelsesapparat, dets lilbagetrækkenke (Mm. retrali. 

 bulbi phar.) og fremskydende (Mm. prolrusores b. ph.) Muskler sees forholdsviis kun svagt 

 udviklede, især de sidste. 



Kjæ berne (Fig. 4 — 8) ere som Svælghovedet af betydelig Størrelse og maalle (i 

 fugtig Tilstand) 4 — oVs""" i Længde, 3 — 4""" i Hoide (fra Spidsen af proc. masticat. lige op); 

 Forholdet af Længden til Breden var saaledes sædvanlig\iis = 4:3; dog er Læ-ngden paa 

 de største Individer altid forholdsviis større; mellem Resterne af et Par halvoploste ExenipL 

 (i det Kgl. Mus.) fandtes el Par colossale Kjæber af 6""" Længde og 4'"'" Hoide. 1 Sub- 

 stans ere Kjæberne temmelig tykke og faste, kun ud mod Bagranden tyndere. Farven er 

 temmelig morkt hornguul, som sa'dvanligt noget mørkere, hvor Kja-besubstansen er mere 

 masseagtig tilstede, saaledes i Forenden, den nedre Rand og Tyggefortsæ'ttelseu. — Formen 

 er uregelmæssigt tresidig med Basalranden længst og den svagt udhulede Bagrand længere 

 end Forranden, dog i noget forskjellig Grad paa furskjellige Individer. Udsiden (Fig. 4 B.) 

 er jævnt hvælvet forfra bagtil, oventil ligesom svagt vinkelboiet fra Midten af Overranden i 

 Retning fremad og nedad paa Grund af en afrundet Rygning, der bliver hoiere fremad og 

 danner den øverste skarpe Rand af Aavlepartiet. Rugningen ovenfra nedad lillager henimod 



') Paa et (temmelig stort) Individ saaes el eieiidommeligt, Imin langt, nadlnkt poscformcl Organ ragende 

 flit op lige hag Coininissuicn mcll. Gll. bucco- pliarvngea; ved Roden var del Indsniirct, derimod i 

 begge Hjerner af den lige Ovcirand lidt udlrukket lii Siderne. Organet var indvendigt liniilt og 

 synes at være en af de Foldedaniiclser, som oftere ere iagttagne nf mig paa Skjoldet af forskjellige 

 Aeolidier (s. ovf. p. 1G5). 1 Halsen af Organet saaes Længdcfolder stige iveirel. Ilnullieden stod i 

 aaben Forbindelse med Rummet under Skjoldet. 



Vtdeiiak. Sclsk. Skr., 5 Række, iiaturvidcnsk. og malhcm. Afd., 7 BJ. '^^^ 



