492 



Hver Straale kan deles i en halvmaaneformig Del og en borsleformig Del eller 

 Borste, som vi for Kortheds Skyld sædvanligt ville kalde den. Børsten har i Præparatels 

 ene Ende en Længde af indtil ISS"^, i den anden Ende af 127 til ISO"""; dog findes der 

 enkelte fuldstændige Borster iblandede, som kun have en Længde af 122°°. Qver Borsle er 

 efter Længden svagt S-formigt boiet, saaledes at den forste Convexitet er en Fortsættelse 

 fra den halvmaaneformige Del ; \i ville antage , at denne Convexitet har vendt opad, og at 

 den anden Convexitet, den udvendige, har vendt nodad, medens Dyret var ilive. Hver 

 Børste er fremdeles comprimeret, saaledes at Gjennemsnittet nærmer sig en lodret staaende 

 Oval, der ere mere afrundet paa Borstens nederste Side, men spidsere paa dens øverste; 

 navnUg bliver Berstens saaledes formede øverste Rand, og tilmed temmelig pludseligt, skarp 

 ved dens Overgang i den halvmaaneformige Del. Borstens Sideflader ere svagt udhulede, 

 den ene Sideflade noget stærkere end den anden; paa deres indvendige Trediedel nærmest 

 den halvmaaneformige Del findes nogle lette Indtryk. Børsten bliver efterhaanden tyndere 

 udad, og dens langstrakte coniske Form er lydelig, naar man betragter den fra Siden; medens 

 den Del af Børsten, som afgaaer fra den halvmaaneformige Del, har en Heide af 1 — 2""», 

 er Borsten henimod Spidsen neppe en Trediedel saa tyk. Spidsen selv er afrundet og er 

 i en Længde af omtrent 1""» hvidlig og gjennemsiglig. Efter hele Borstens Længde 

 seer man midlveis en sort Linie at skinne igjennem; den viser sig paa et Tversnit som en 

 sort Prik i Ovalen og dannes af en Kime, der strækker sig gjennera hele Borsten og dens 

 halvmaaneformige Del, og som senere neiere skal beskrives. 



Hver Borstes Grundstykke danner en stærkt sammentrykket Halvmaane. I den 

 Ende af Præparatet, som bærer de længste Borster, er Halvmaanen ubetydeligt større end 

 i den anden Ende. Af Halvmaanens lo ulige lange Horn er det , som fortsætter sig i den 

 borsteformige Del, det korteste. Borsiens concave nederste Rand fortsætter sig umiddelbart 

 og uforandret i Halvmaanens concave Rand, og denne ere fri. Borstens convexe øverste 

 Rand danner en lille Afsats, hvorpaa den gaaer over i Halvmaanens convexe Rand; men 

 alle Halvmaanemes convexe Rande ere sammensmeltede, dog saaledes, al man lydeligt seer 

 hver enkelts Begrændsning. Hele Convexileten har været bedækket af en Kime, der, som 

 vi ville finde, har sendt Forlængelser ind i hver Halvmaane og derfra ind i hver Børste. 

 Halvmaanens Sideflader kan man dele i en indvendig mindre Halvmaane, som er en umid- 

 delbar Fortsættelse af Borstens Sideflader og har samme brunlige Farve og blanke Ydre, 

 og en udvendig større, der har et mat h\idligl Udseende og en porøs Bygning, hidrercnde 

 derfra, at Rimen her trænger ind gjennem en Mængde Aabninger for at fortsætte sig i den 

 indre Halvmaane og Borsten. En lignende porøs .Masse udfylder Mellemrummet mellem 

 to og to af de ydre Halvmaaner. 



Skjøndl Børsternes Spidser ere saa gjennemsigtige, at man uden Præparation kan er- 

 kjende Bygningen ved Hjælp af Mikroskopet, bliver denne dog forst ret lydelig, naar man 



