494 



begrændsede Hulheder, der have indeholdt Fortsællelser al Borslens Kime. Nærmest Hulhe- 

 derne ere Rorene stærkest udviklede og udstraale til alle Sider fra Hulhedens Begrænds- 

 ning, som af denne Grund har et merkere Udseende. Dentinerorene have i Halvmaanerne 

 (Ugesom i Roden af Pigge af Raja batis) ikke naaet samme Udviklingsgrad som i Borsten; 

 de ere finere end ellers og vise sig i krogede uregelmæssige Brudstykker; de forekomme 

 langt sparsommere og savnes endog aldeles i store Strækninger. 



Kimen er synlig for det blotte Oie som en sort Stribe gjennem hele den berste- 

 formige Dels Indre og viser sig under Mikroskopet som en indlorret, gul, strukturløs 

 Masse. Indtorringen er ikke skeel ensformigt efter bele Berstens Længde, men med Af- 

 brydelser i ubestemte Mellemrum; Kimen fyider derfor ikke bele Kanalen, men er losnel 

 snart fra den ene, snart fra den anden Side af Kanalvæggen. Den indtorrede Rime er be- 

 dækket med diffust brunligt Pigment i forskjellig Mængde samt af oftest uregelmæssige, 

 storre eller mindre Samlinger af brungule , mørkebrune eller næsten sorte Korn eller 

 større Brudstykker; sjeldnere finder man runde Kugler af forskjellig Størrelse (Tab. I, Fig. 7) 

 og af brunlig, lysere eller mørkere Farve; hist og her ere de samlede i storre Mængde. 

 Pigmentet forekommer under disse forskjellige Former helt ud i Kimen i den lialvmaane- 

 formige Del, derimod savnes del i Borslens yderste Trediedel eller Halvdel. Paa del Sled, 

 hvor den balvmaaneformige Del begynder, deler del Streg, hvori hine Pigmenlkugler og 

 del diffuse Pigment ere samlede, sig i 3 — 6 Grene, som forløbe i en let Bue udad mod 

 den balvmaaneformige Dels convexe Rand; de meget morke Kugler ere her hyppige, men 

 findes forresten tillige spredte gjennem hele Halvmaanens porøse Del. I denne Del blive 

 de skarpt begrændsede Hulheder, der have indeholdt Kimen, eflerhaanden større og talri- 

 gere udad mod den balvmaaneformige Dels convexe Rand, hvor Kimerne fra alle Halvmaa- 

 nerne have hængt sammen. 



Mellem Halvmaanerne og i umiddelbar Forlsællelse af deres convexe Rand findes 

 en Masse, som er indtørret til en halvgjennerasiglig .Membran. Den beslaaer af sammen- 

 filtrede, glatte og temmelig lige forløbende Bindevævstraade ; den Iraadede Bygning for- 

 svandt ved Tilsætning af Eddikesyre. Membranen er bedækket med Pigment af samme 

 Nalur som del, d«fr forekommer i Kimen i den balvmaaneformige Del. Pigmenlel beslaaer 

 dels af Kugler, dels af brune diffuse Korn; naar Kornene ere samlede i Kugler, have 

 disse meget forskjellig Størrelse; nogle ere lyse og halvgjennemsigtige, andre morke, 

 brune eller sorte; paa enkelte Steder forekomme saavel de lyse som de morke Kugler sam- 

 lede i storre Mængde; de forandres ikke ved Tilsætning af Eddikesyre, og der finder ikke 

 nogen Luflud\ikling Sled. Paa enkelte Steder bemærkes mere sljerneformigl Pigment. Pig- 

 menlkuglerne sidde kun lost paa .Membranen, og man kan iagttage mange, som svømme 

 frit omkring. Ogsaa paa denne Membran saaes en tilmed træformig Forgrening af Pig- 

 mentslriber, hvoraf hjppigl lo og to fulgtes ad, saa at del er sandsynligt, al Pigmenlstriberne 



