495 



have ledsaget et Kar eller liavt deres Sæde i dets V;egge; men trods mange Forsøg 

 lykkedes det mig hveiken i deres Indre eller andetsteds al see eller isolere Blodlegemer; 

 heller ikke disse Stribers Farve paavirkedes af Eddikesyre. Endnu kan anføres, at der 

 viste sig temmelig talrige, store, klare, runde Fidtdraaber, som svømmede frit omkring. 



l'aa nogle af Borsterne af dette Præparat sees smaa Stykker af hvidlige lyndc 

 Hinder, siddende løst eller fast tilheflede. Naar man lægger alle Børsterne nøle sammen 

 med deres Sideflader, ere disse smaa Hinder neppe synlige paa Hørstemes concave Over- 

 flade; i ringere Grad fremtræde de paa deres convexe Overllade, men de blive tydeligst, 

 naar Børsterne ligge paaskraa over hverandre. Hvis de ere Levninger af en Hinde, der 

 har været udspændt mellem Børsterne, da har denne forenet Børsternes Sideflader, paa 

 hvilke der, som forben anført, findes en svag Udbuling og nogle lette (Muskel?) Indtryk; 

 Hinden har været udspændt nærmest Børsternes convexe Overflade. De smaa bvide Hin- 

 der forekomme udad indtil nogle Linier fra Børsternes hvide Spidser. Under Mikroskopet 

 finder man, at Hinderne bestaae af en strukturløs Membran med iblandede faa, smaa og 

 store Pigmentkugler af samme Natur som de, der forekom i den mellem Halvmaanerne 

 siddende indtørrede Membran; kun sjeldent sees de i større Grupper; de paavirkedes ikke 

 af Eddikesyre. Denne Lighed i Bygningen gjør det sandsynligt, at den Hinde, der har 

 forenet Børsterne, har været en umiddelbar Fortsættelse af Huden eller af den Masse, som 

 findes mellem Halvmaanerne, men bar været meget tyndere og mutigen manglet Kar- 

 udbreduing. 



Den temmelig skarpe Kant, som alle Halvmaanernes frie Horn tilsammen danne, 

 er beklædt med indtørrede Levninger af Dyrels Hud. Denne bar bavt en sort Farve, og 

 man finder her Pigment, beslaaende dels af difluse Korn, dels af sorte,- langstrakte, stjerne- 

 formige eller uregelmæssigt begrændsede Piginentsanilinger, ligt det, man finder i andre 

 Rokkers Hud. Ogsaa paa Halvmaanernes convexe Overflade findes indtørrede Levninger af 

 de dem omgivende Dele; de danne tynde, gulgraa, smudsige eller sort farvede, udbredte 

 Masser, der bestaae af et seigt sammenfiltret Væv af temmelig brede Bindevævsbundler, 

 som lade sig dele i finere Traade, der forløbe parallelt, lige eller i Slangegang. Traad- 

 bundterne ere blandede med Fidt og med Pigment af samme Beskaffenhed som i Levnin- 

 gerne af Huden. Halvmaanernes convexe Overflade har paa mange Steder Udseende af at 

 være oversmurt med Blod; men Farvningen hidrører fra det nysnævnte Pigment, og jeg 

 har ligeledes her forgjæves søgt efter Blodlegemer. 



Endnu et andet Forhold fortjener Opmærksomhed. Paa den mellem Halvmaa- 

 nerne forekommende indtørrede Masse seer man paa nærværende Præparat hist og her 

 med blotte Oine smaa bvide Gryn, der med tilsat Eddikesyre opløses under Udvikling af 

 Luft. Ogsaa de smaa Hinder paa Børsterne frembringe med Eddikesyre en Opbrusning, der 

 endog er synlig for det blotte Øie; den hidrører ligeledes IVa mikroskopiske Gryn og 



