498 



Grundslykket, som ligeledes er S-formigt indtørret, saa at Børsternes Spidser ere skudte over 

 hverandre, vilde i udstrakt Tilstand omtrent have en Længde af 150°™. Straalernes halv- 

 maaneformige Del er i Præparatets ene Ende noget større end i den anden, og hvis 

 man antager, at det norske Præparat f. Ex. har tilhørt Dyrets høire Side, vilde det kielske 

 Præparat, efter Endernes forskjellige Størrelse og Stilling at dømme, have tilhørt Dyrets 

 venstre Side. Den børsteformige Del er i Præparatets to Ender ISO™" og 113""" lang; de 

 kortere Børster ere tillige spinklere. Kimen er i enkelte af Borsternes hvide Spidser usæd- 

 vanligt mørk. Spor af en mellem Borsterne udspændt Dinde savnes næsten ganske ligesom 

 paa del norske Præparat. 



Endnu maa jeg her udtale min forbindtligste Tak til de Herrer Professorer Behn, Boeck, 

 Panum og Steenstrup for den Beredvillighed, hvormed de overlod mig de paagja^ldcnde 

 Præparater til Undersøgelse. 



II. Dcii kuoldforiiiiuc Kiiiic. 



»'• 



Carcliarins. 



De fine smaa graa Skjæl hos Carcharias') ligge tagslenformigt over hverandre og 

 have Form af en llulmcisel, hvis skarpe Rand er forsynet med indtil G Spidser. I de fuldt 

 udviklede Skjæls Indre nærmest Grundfladen findes en oval eller pæreformig Kime, som er 

 meget mork paa Grund af det indeholdte Pigment (Tab. Il, Fig. 8). Fra Kimen udgaaer der 

 i Regelen tre ligeledes pigmenterede Forlængelser: en kort, der gaacr lodret nedad og 

 munder ud i den med morke Pigmenlccller forsynede Hud, og to, som forløbe horizonlalt 

 udad til Siderne og paa Grund af Skjællels Brede ere længere end den foregaaeude. Af 

 disse munder den ene ud i Overfladen af den spættede Uud, men den anden sees hyppigt 

 at udmunde frit ovenfor Huden; ofle bliver man kun een vaer, naar Sniltct ikke er faldet 

 gjennem dem begge. Fra Kimen udgaaer (eller rettere indmunder) een, sjeldent to tykke 

 Stammer , som bære Denlinerorenc (Tab. II , Fig. 9). Rorene have samme Bygning 

 og Udseende som Tandrorene i Pattedyrenes Tænder. De ndgaae umiddelbart fra Skj.ul- 

 kimens Hulhed, men Kimens Pigment trænger aldrig ind i dem. Væggenes Kontour er 

 betegnet ved en skarp mork Linie; Rorenes Indhold er vandklart, kun lidet morkerc end 

 den omgivende Inlerlubularsubslanls. Er Slammen enkelt, forlober den en kort Strækning 

 ogdelersigderpaai to eller flere noget tyndere Stammer; oftest findes der ligesaa mange mindre 

 Stammer, som der er Spidser paa Skjællet. Disse Stammer dele sig derpaa træformigt i 



') Cfr. Williamson. I.e. 1819. Pag. IGJ, common Dog-nsh, Scyllium, Tab. \3, Fig. 31 og 32; snout 

 of the common Saw-Osh, Prislis. Pag. <67 Xolc, Tab. 43, Fig. U. 



